37,389
עריכות
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
|||
(12 גרסאות ביניים של 7 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
רבי '''אברהם אבן עזרא''' (ראב"ע) הינו אחד מגדולי ה[[ראשונים]]. מפרש ה[[מקרא]] ו[[דקדוק|דקדקן]]. נולד בשנת ד"א תתנ"ב או נ"ג (1092) בעיר טולדו ב[[ספרד]], ונפטר | {{דמות | ||
|שם=רבי אברהם אבן עזרא | |||
|שם בשפת המקור= | |||
|תאריך לידה=בערך ד'תתמ"ט/ד'תתנ"ב | |||
|מקום לידה=טודלה, ספרד | |||
|תאריך פטירה=[[א' באדר א']] ד'תתקכ"ד | |||
|מקום פטירה=רומא/ספרד/ארץ ישראל | |||
|מקום קבורה= | |||
|כינוי=אברהם הספרדי | |||
|השתייכות= | |||
|תחומי עיסוק=ביאורים על התורה | |||
|תפקידים נוספים=כתיבת פיוטים, מתמטיקה, אסטרונומיה | |||
|רבותיו= | |||
|תלמידיו= | |||
|בני דורו=[[רבי יוסף אבן צדיק]], רבי [[יהודה הלוי]], רבי [[משה בן חסדאי]] | |||
|חיבוריו=פירוש לתלמוד, ביאור על התורה, תשובות הלכתיות. | |||
}} | |||
רבי '''אברהם אבן עזרא''' (ראב"ע) הינו אחד מגדולי ה[[ראשונים]]. מפרש ה[[מקרא]] ו[[דקדוק|דקדקן]]. נולד בשנת ד"א תתנ"ב או נ"ג (1092) בעיר טולדו ב[[ספרד]], ונפטר ב[[א' אדר|ראש חודש אדר ראשון]] בשנת ד"א תתקכ"ז (1167) בקלהורה בספרד. | |||
יש דעות שונות לגבי פטירתו: יש אומרים שמת ב[[רומא]] כמה שנים קודם או אח"כ. לא נודע אם היה נצר מגזע המשפחה הנכבדה "אבן עזרא" מגרנדה. | יש דעות שונות לגבי פטירתו: יש אומרים שמת ב[[רומא]] כמה שנים קודם או אח"כ. לא נודע אם היה נצר מגזע המשפחה הנכבדה "אבן עזרא" מגרנדה. | ||
==נדודיו ופירושיו== | ==נדודיו ופירושיו== | ||
תחילת פירושו | תחילת פירושו ל[[מגילת איכה]]: {{ציטוטון|ואני אברהם בר מאיר מארץ מרחקים / הוציאתני מארץ ספרד חמת המצוקים / וספרי אלו בגלותי היו בידי מחזיקים, ויורוני לבאר ספרים בטעמים מנופת מתוקים}}. בראש פירושו לקהלת כותב: {{ציטוטון|שמע אמרי שפר לאברהם סופר / כתבם על ספר לרוח משכלת: בן מאיר נקרא מכונה בן-עזרא / ומצורו עזרה כבודו שואלת / להגיה חשכו להצליח דרכו / אשר נשאר עד כה כעלה נובלת / ומארצו נפרד אשר היא בספרד / ואל רומי ירד בנפש נבהלת}}. | ||
מהעיר סולירנו עבר לעיר לוקא ושם השלים את פירושו על [[ספר ישעיה]]. משם הלך למנטובה והשלים את ספר הצחות{{הערה|כפי שנזכר בחרוז בסוף הספר}}. | |||
ראשית מושבו היה בעיר בידרש, מקום מושב חכמים ובעלי [[תורה]] שקבלוהו בכבוד. ר' יצחק בן יהודה הנשיא ור' אברהם בן חיים, חסידים ואנשי מעשה, הללו אותו, והוא השיב להם תודה וברכה וכתב לכבודם את ספר השם, על סוד [[הוי"ה (שם)|שם המפורש]]. ספר זה היה מורה דרך לבעלי הסודות, ורבים השתוממו על חכמתו הגדולה. | |||
גם [[רבינו תם]] שלח אליו שירי כבוד ותהילה, שירים שקולים ומחורזים במשקל הספרדי. ראב"ע השיב לו במכתם: {{ציטוטון|ומי הביא לצרפתי בבית שיר / ועבר זר מקום קדש ורמס / ולו שיר יעקב ימתק כמו מן / אני שמש וחם שמשי ונמס}}. על כך השיבו רבנו תם: {{ציטוטון|אבי עזרי ישיבוהו סעפיו / אשר נתן ידידו בין אגפיו / אני עבד לאברהם למקנה / ואקדה ואשתחוה לאפיו}}. | |||
ושוב השיבו ראב"ע: {{ציטוטון|הנכון על אביר עם אל ורועם / להשפיל ראש במכתב אל בזוי עם / וחלילה למלאך האלוקים / אשר יקוד וישתחוה לבלעם}}. | |||
ושוב השיבו ראב"ע: | |||
{{ | |||
להשפיל ראש במכתב אל בזוי עם | |||
וחלילה למלאך האלוקים | |||
אשר יקוד וישתחוה לבלעם | |||
לאחר כמה שנים | לאחר כמה שנים נסע ראב"ע ל[[לונדון]] ומצא שם איש חסדו וחיבר לכבודו את "יסוד מורא" ואגרת ה[[שבת]]. באגרתו זאת יצא נגד אלה אשר חשבו כי יום השבת מתחיל בבוקר ולא בערב, והוא מקלל את ה[[מגלה פנים בתורה שלא כהלכה]], ואומר, {{ציטוטון|זרועו יבוש תבוש, ועין ימינו כהה תכהה}}. | ||
== | ==התבטאויות הרבי עליו== | ||
[[הרבי]] אומר כי {{ציטוטון|האבן עזרא הינו מפשטני המקרא}}{{הערה|שיחות-קודש תשל"ט כרך ב' עמ' 283.}}. והוסיף: כשהאבן עזרא מביא פירוש בדרך ה[[סוד]] מדגיש הוא שפירוש זה הוא בדרך סוד. בהזדמנות נוספת קורא לו הרבי {{ציטוטון|ראש הפשטנים}}{{הערה|ש"פ במדבר תשל"ז – שיחות-קודש תשל"ד כרך ב' עמ' 142.}}. וכן ב[[לקוטי שיחות]] כותב עליו הרבי: "מראשי פשטני המקרא"{{הערה|כרך י"ז עמ' 50.}}. | |||
{{ | בהזדמנות נוספת{{הערה|ש"פ תבוא תש"ל}} התייחס הרבי לפירוש [[רש"י]] על הפסוק "את ה' האמרת היום . . וה' האמירך היום" המפרש זאת "לשון הפרשה והבדלה..". ואילו האבן עזרא – שגם הוא מפרש בהתאם לפשוטו של מקרא (אלא שדרכו בפשט שונה מדרכו של רש"י) – מפרש זאת "מלשון גדולה"{{הערה|ראה גם [[רמב"ן]] ו[[ספורנו]] שם.}}, ולאחר מכן מביא – האבן עזרא – את פירושו של [[רבי יהודה הלוי]]{{הערה|וכותב עליו "ויפה פירש".}} ש"האמרת" ו"האמירך" הם מגזירת "ויאמר" והכוונה היא, שישראל הם גרמו להקב"ה לומר שיהיה להם לאלקים והקב"ה גרם לישראל שיהיו לו לעם סגולה. | ||
הרבי התבטא אז{{הערה|שיחות קודש תש"ל כרך ב' עמ' 489.}}, כי העובדה שרבי יהודה הלוי פירש כך אינה מכריחה את רש"י לפרש כן, שהרי ייתכן שפירושו הוא כדרכו בדרוש ושירה, אולם אם האבן עזרא כותב "ויפה פירש", הרי זה מעיד שהפירוש מתאים לפשט, שכן האבן עזרא אינו גורס פירושים עקומים שאינם מבוססים בפשטות הכתובים ובפירוש התיבות, וכפי שהוא מאריך בהקדמתו עם מילים חריפות בנושא. | |||
לפי השמועה{{הערה|ראה כפר חב"ד גיליון 718 עמ' 51}}, [[הרבי]] התבטא בהזדמנות מסויימת, כי {{ציטוטון|לא בכדי הניח מסדר החומש את פירוש האבן עזרא בסמיכות לפירוש רש"י}}. | |||
{{להשלים}} | {{להשלים}} | ||
{{ראשונים}} | {{ראשונים}} | ||
[[קטגוריה:ראשונים|*]] | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:אישים ביהדות]] | [[:קטגוריה:ראשונים|*]] | ||
[[:קטגוריה:אישים ביהדות]] |