31,108
עריכות
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(4 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 5: | שורה 5: | ||
המשנה גם עוסקת בדינים הפרטיים של דין ייבום. ביניהם: '''מאמר יבמין''', שהם כעין [[קידושין]], המיוחדין ל[[יבמה]]. אופן קידושין אלו: נותן לה שווה כסף, ואומר לה: הרי את מקודשת לי במאמר יבמין{{הערה|1=[[רש"י]] [[יבמות]] נב, א.}}. לפי [[בית שמאי]]{{הערה|1=יבמות כט א.}} מאמר הינו [[נישואין]] גמורים, ל[[רש"י]] מדרבנן, ולתוספות{{הערה|1=שם ד"ה ב"ש.}} מדאורייתא. ולפי [[בית הלל]], נישואין אלו אינם גמורים, אלא תקנת חכמים שיקדשו אשה לפני היבום, כדי שלא יהיה היבום באופן פרוץ - של ביאה ללא [[קידושין]] ו[[חדר ייחוד|יחוד]] לפני כן. | המשנה גם עוסקת בדינים הפרטיים של דין ייבום. ביניהם: '''מאמר יבמין''', שהם כעין [[קידושין]], המיוחדין ל[[יבמה]]. אופן קידושין אלו: נותן לה שווה כסף, ואומר לה: הרי את מקודשת לי במאמר יבמין{{הערה|1=[[רש"י]] [[יבמות]] נב, א.}}. לפי [[בית שמאי]]{{הערה|1=יבמות כט א.}} מאמר הינו [[נישואין]] גמורים, ל[[רש"י]] מדרבנן, ולתוספות{{הערה|1=שם ד"ה ב"ש.}} מדאורייתא. ולפי [[בית הלל]], נישואין אלו אינם גמורים, אלא תקנת חכמים שיקדשו אשה לפני היבום, כדי שלא יהיה היבום באופן פרוץ - של ביאה ללא [[קידושין]] ו[[חדר ייחוד|יחוד]] לפני כן. | ||
הרבי התבטא אודות מסכת זו שהינה 'מסכת חסידית'{{הערה|ליקוט מענות קודש תשל"ח-תשל"ט עמוד 57, לרב [[דוד שטוקהאמער]].}}. | |||
== חידושי רבותינו על המסכת == | == חידושי רבותינו על המסכת == | ||
שורה 10: | שורה 12: | ||
[[חזקה]] הינה דין תורה, שכאשר מתעורר ספק כל שהוא, מספק יש לנהוג כצד שהיה לפני שנתעורר הספק. מקור הלכה זו, היא בהנהגת התורה כלפי בית שנתגלו בו נגעים, אז יש לנהוג לגבי הבית כבית מנוגע, רק מהשעה בה וודאי היו בו הנגעים.{{הערה|1=מסכת [[חולין]] ו א.}} | [[חזקה]] הינה דין תורה, שכאשר מתעורר ספק כל שהוא, מספק יש לנהוג כצד שהיה לפני שנתעורר הספק. מקור הלכה זו, היא בהנהגת התורה כלפי בית שנתגלו בו נגעים, אז יש לנהוג לגבי הבית כבית מנוגע, רק מהשעה בה וודאי היו בו הנגעים.{{הערה|1=מסכת [[חולין]] ו א.}} | ||
כאשר מתעורר ספק, ישנה מחלוקת ראשונים, במקרה שישנו ספק אם אשה מסוימת הינה [[גירושין|מגורשת]], וממילא ישנו גם ספק לגבי צרתה אם היא {{מונחון|צרת ערוה|שתי נשים הנשואות לאיש אחד, קרויות בשם "צרה" זה לזה}}, ואם כן כשם שהערווה פטורה ממצות יבום, כך גם השניה פטורה. יש הסוברים{{הערה|[[הרמב"ן]].}} כי אם גירש האדם את אשתו הראשונה - האסורה משום איסור ערווה, ורק לאחר מכן נשא את צרתה, מספק אומרים כי צרתה אינה ערווה - כשם שלא | כאשר מתעורר ספק, ישנה מחלוקת ראשונים, במקרה שישנו ספק אם אשה מסוימת הינה [[גירושין|מגורשת]], וממילא ישנו גם ספק לגבי צרתה אם היא {{מונחון|צרת ערוה|שתי נשים הנשואות לאיש אחד, קרויות בשם "צרה" זה לזה}}, ואם כן כשם שהערווה פטורה ממצות יבום, כך גם השניה פטורה. יש הסוברים{{הערה|[[הרמב"ן]].}} כי אם גירש האדם את אשתו הראשונה - האסורה משום איסור ערווה, ורק לאחר מכן נשא את צרתה, מספק אומרים כי צרתה אינה ערווה - כשם שלא הייתה ערווה מלפני שנשאה זה, ויש הסוברים{{הערה|תוספות.}} כי מכיון שהערווה הייתה נשואה, אומרים שהייתה נשואה גם אחר כן - כמו המצב הקודם שהוא החזקה, ועל כן מספק צרתה היא ספק ערווה. | ||
=== מאמר ביבמה מעוברת === | === מאמר ביבמה מעוברת === | ||
על פי ההלכה הנפסקת{{הערה|1=יבמות לה ב.}} שיבום ביבמה | על פי ההלכה הנפסקת{{הערה|1=יבמות לה ב.}} שיבום ביבמה שהייתה מעוברת, אינו נחשב ליבום, מכיון שלא היה יכול לייבם באותה שעה, מסתפק [[אדמו"ר הצמח צדק]]{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16092&hilite=08264e1c-2aea-4de9-8a56-3c5b217e80a0&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=174 צמח צדק על יבמות עמ' 174]}} האם מאמר במעוברת נחשב למאמר, או שלא, ולכן צריך לעשות מאמר שני לפני שמייבם. | ||
לכאורה - משיב הצמח צדק, יש לומר כי הדבר דומה לקידושין רגילים שמועילים וחלים כי אם אינם ראוים לביאה{{הערה|1=[[מסכת קידושין]] נב א.}}, לכן גם מאמר כזה מועיל וחל. | לכאורה - משיב הצמח צדק, יש לומר כי הדבר דומה לקידושין רגילים שמועילים וחלים כי אם אינם ראוים לביאה{{הערה|1=[[מסכת קידושין]] נב א.}}, לכן גם מאמר כזה מועיל וחל. | ||
=== אשתו ארוסה לא מטמאת לו === | === אשתו ארוסה לא מטמאת לו === | ||
בגמ'{{ | בגמ'{{הערה|1=[[מסכת יבמות]] כט, ב.}} איתא "אשתו ארוסה לא אונן ולא מטמא לה וכן היא לא אוננת ולא מטמאת לו". ופירש"י "ולא מיטמאת, אינה צריכה להתעסק בו כו' כך שמעתי, ולי נראה ולא מיטמאה כגון ברגל שישראלים מוזהרים על הטומאה מובנבלתם לא תגעו". | ||
הרבי מדייק, שמזה מובן שהזהירות מטומאה ברגל אינה משום הכניסה ל[[מקדש]] ועליה לרגל והבאת עולת ראיה - שהרי [[נשים]] אינן מחוייבות בכל זה, דהוי מצוות עשה שהזמן גרמא: ועוד: זה שהארוסה "לא מטמאת לו" הוא בפשטות שוה ל"ולא מטמא" שעל הארוס הכהן, והרי אזהרת טומאת מת שעל הכהן היא לא רק בארץ אלא גם בחו"ל ואף שלא בזמן הבית. ואם כן מובן שגם זה שהארוסה "לא מטמאת לו" (מצד החיוב לטהר עצמו ברגל) היא גם ב[[חו"ל]], ואף שלא בזמן הבית.{{ | הרבי מדייק, שמזה מובן שהזהירות מטומאה ברגל אינה משום הכניסה ל[[מקדש]] ועליה לרגל והבאת עולת ראיה - שהרי [[נשים]] אינן מחוייבות בכל זה, דהוי מצוות עשה שהזמן גרמא: ועוד: זה שהארוסה "לא מטמאת לו" הוא בפשטות שוה ל"ולא מטמא" שעל הארוס הכהן, והרי אזהרת טומאת מת שעל הכהן היא לא רק בארץ אלא גם בחו"ל ואף שלא בזמן הבית. ואם כן מובן שגם זה שהארוסה "לא מטמאת לו" (מצד החיוב לטהר עצמו ברגל) היא גם ב[[חו"ל]], ואף שלא בזמן הבית.{{הערה|1=ראה בהרחבה בערך [[מסכת ראש השנה]].}} | ||
=== יסודות בפרק האשה שנשאת === | === יסודות בפרק האשה שנשאת === | ||
שורה 59: | שורה 61: | ||
*'''קיד א.''' דלא ליטמו להו בידים. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15944&st=%D7%90%D7%97%D7%AA+%D7%A9%D7%9C&pgnum=159&hilite=aa657196-ba05-495e-9a7d-4fd126a297a0 לקוטי שיחות חלק ז' עמ' 147 (עמ' 159)] | *'''קיד א.''' דלא ליטמו להו בידים. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15944&st=%D7%90%D7%97%D7%AA+%D7%A9%D7%9C&pgnum=159&hilite=aa657196-ba05-495e-9a7d-4fd126a297a0 לקוטי שיחות חלק ז' עמ' 147 (עמ' 159)] | ||
*סיום על מסכתות בני"ך, [[ברכות]] [[נזיר]] יבמות [[כריתות]]. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16067&hilite=34a1e171-6211-47df-a590-0cb3fd899134&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=385[[ספר השיחות]] [[ | *סיום על מסכתות בני"ך, [[ברכות]] [[נזיר]] יבמות [[כריתות]]. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16067&hilite=34a1e171-6211-47df-a590-0cb3fd899134&st=%D7%99%D7%91%D7%9E%D7%95%D7%AA&pgnum=385[[ספר השיחות]] [[תנש"א]] - ב, עמ' 835 (עמ' 385).] | ||
=== ביאורי הצמח צדק === | === ביאורי הצמח צדק === |
עריכות