37,390
עריכות
חייל של המלך (שיחה | תרומות) |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) (הסרת קישורים פנימיים חסרים) |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
רבי '''ישראל פרידמן מרוז'ין''' (ג' | רבי '''ישראל פרידמן מרוז'ין''' ([[ג' בתשרי]] [[תקנ"ז]] - [[ג' בחשוון]] [[תרי"א]]). מכונה '''"הרוז'ינר"''' וכמו כן מכונה '''"הרוז'ינאי"''', מייסד [[חסידות רוז'ין]] המפוארת שהיה חסידות אב להרבה ענפי חסידויות שיצאו ממנה. | ||
==קורות חייו== | ==קורות חייו== | ||
רבי ישראל נולד ב[[עיירה]] פראהבישט שב[[אוקראינה]] פלך [[ויניצה]], למחרת [[ראש השנה]] - ג' | רבי ישראל נולד ב[[עיירה]] פראהבישט שב[[אוקראינה]] פלך [[ויניצה]], למחרת [[ראש השנה]] - [[ג' תשרי]] [[תקנ"ז]], לרבי [[שלום שכנא מפרוביטש]] בן רבי [[אברהם המלאך]] ולחוה בת מלכה בת רבי [[מנחם נחום מצ'רנוביל]] בעל המאור עיניים. | ||
כבן שש היה כשנפטר עליו אביו, ואחיו רבי [[אברהם מפראהביטש]] גידלו וחינכו. בהיותו בן שבע התארס עם הרבנית שרה, בתו של רבי משה שהיה ראש ישיבה בברדיטשוב ואחר כך היה רב בבוצ'אן. ובהיותו בן שלוש-עשרה התקיימה חתונתו בבוצ'אן. בהיותו בן ט"ז שנים נפטר אחיו, ורבי ישראל נתמנה כממלא מקום אחיו ואבותיהם. | כבן שש היה כשנפטר עליו אביו, ואחיו רבי [[אברהם מפראהביטש]] גידלו וחינכו. בהיותו בן שבע התארס עם הרבנית שרה, בתו של רבי משה שהיה ראש ישיבה בברדיטשוב ואחר כך היה רב בבוצ'אן. ובהיותו בן שלוש-עשרה התקיימה חתונתו בבוצ'אן. בהיותו בן ט"ז שנים נפטר אחיו, ורבי ישראל נתמנה כממלא מקום אחיו ואבותיהם. | ||
שורה 8: | שורה 8: | ||
את תחילת כהונתו כאדמו"ר עשה בפראהביטש, עיר מגורי אביו, משם עבר לסקווירא ומשם לרוז'ין שעל שמה נתפרסם הוא ושושלתו אחריו. | את תחילת כהונתו כאדמו"ר עשה בפראהביטש, עיר מגורי אביו, משם עבר לסקווירא ומשם לרוז'ין שעל שמה נתפרסם הוא ושושלתו אחריו. | ||
הוא נודע בעבודת ה' נשגבה על דרך [[מלכות]], אך הוא עצמו סיגף עצמו בסיגופים שונים. היה הולך עם נעלי [[זהב]] ללא סוליות, וכאשר היה צועד על השלג היו נראים על השלג סימני דם מרגליו. היה ממעט באכילה. כל צדיקי החסידות העריצו אותו וענו אחריו מקודש מקודש, במיוחד האוהב ישראל מאפטא שלמרות היותו בכחמישים שנה מבוגר מהרוז'ינער העריצו והתבטל לפניו. | הוא נודע בעבודת ה' נשגבה על דרך [[מלכות]], אך הוא עצמו סיגף עצמו בסיגופים שונים. היה הולך עם נעלי [[זהב]] ללא סוליות, וכאשר היה צועד על השלג היו נראים על השלג סימני דם מרגליו. היה ממעט באכילה. כל צדיקי החסידות העריצו אותו וענו אחריו מקודש מקודש, במיוחד האוהב ישראל מאפטא שלמרות היותו בכחמישים שנה מבוגר מהרוז'ינער העריצו והתבטל לפניו. | ||
באביב של שנת תקצ"ח בעקבות עלילה של [[תנועת ההשכלה|משכילים]] נאסר רבי ישראל על ידי שלטון הצאר. הוא הואשם בכך שציווה להרוג שני [[תנועת ההשכלה|משכילים]] שהגיעו לרגל אחריו בחצרו, ובדרכם חזרה התהפכה העגלה בה נסעו ומתו. לאחר כמעט שנתיים - בשנת [[ת"ר]], שוחרר ממאסרו למאסר בית, משם הצליח להבריח את הגבול הרוסי, ולאחר נדודים וטלטולים רבים וקשים התיישב, בשנת [[תר"ב]], באחוזת "פוטוק" שב[[עיירה]] סדיגורא הסמוכה לעיר [[צ'רנוביץ]] אשר בבוקובינה שבאותה תקופה הייתה חלק מהאימפריה האוסטרו הונגרית, וכיום חלק מ[[אוקראינה]], שם המשיך את דרכו המלכותית. | באביב של שנת [[תקצ"ח]] בעקבות עלילה של [[תנועת ההשכלה|משכילים]] נאסר רבי ישראל על ידי שלטון הצאר. הוא הואשם בכך שציווה להרוג שני [[תנועת ההשכלה|משכילים]] שהגיעו לרגל אחריו בחצרו, ובדרכם חזרה התהפכה העגלה בה נסעו ומתו. לאחר כמעט שנתיים - בשנת [[ת"ר]], שוחרר ממאסרו למאסר בית, משם הצליח להבריח את הגבול הרוסי, ולאחר נדודים וטלטולים רבים וקשים התיישב, בשנת [[תר"ב]], באחוזת "פוטוק" שב[[עיירה]] סדיגורא הסמוכה לעיר [[צ'רנוביץ']] אשר בבוקובינה שבאותה תקופה הייתה חלק מהאימפריה האוסטרו הונגרית, וכיום חלק מ[[אוקראינה]], שם המשיך את דרכו המלכותית. | ||
לאחר פטירת הרבנית שרה, בשנת [[תר"ז]], [[נישואין|נשא]] את רבנית מלכה, אלמנת רבי [[צבי הירש מרימנוב]]. | לאחר פטירת הרבנית שרה, בשנת [[תר"ז]], [[נישואין|נשא]] את רבנית מלכה, אלמנת רבי [[צבי הירש מרימנוב]]. | ||
שורה 17: | שורה 16: | ||
==דבריו אודות רבותינו נשיאינו== | ==דבריו אודות רבותינו נשיאינו== | ||
===אדמו"ר הזקן=== | ===אדמו"ר הזקן=== | ||
אודות אדמו"ר הזקן אמר כי הוא וה[[רמב"ם]] באו משורש אחד, ומכאן החשיבות הגדולה שנתן אדמו"ר הזקן בספריו לדברי הרמב"ם | אודות אדמו"ר הזקן אמר כי הוא וה[[רמב"ם]] באו משורש אחד, ומכאן החשיבות הגדולה שנתן אדמו"ר הזקן בספריו לדברי הרמב"ם{{הערה|עירין קדישין, רוז'ין}}. | ||
===אדמו"ר האמצעי=== | ===אדמו"ר האמצעי=== | ||
אחד מ[[מלמד תינוקות|מלמדי]] בניו של ר' ישראל היה [[ | אחד מ[[מלמד תינוקות|מלמדי]] בניו של ר' ישראל היה מ[[חסיד]]י [[אדמו"ר האמצעי]], וברשותו היו מספר כתבים [[מאמר|מאמרים]] שלו, אותם היה מקפיד להסתיר מהרוז'ינר בארון נעול{{הערה|נראה משום ההקפדה שהיו לכמה מצדקי אותו דור על [[אדמו"ר האמצעי]] משום דרכו לגלות לכל אף את העניינים הכמוסים והנעלים ביותר ב[[תורת הנסתר]] וה[[חסידות]]}}. באחת הפעמים בהם עסק המלמד בכתבים, יצא לאיזה עניין - מבלי להסתיר את הכתבים. כשחזר - ראה את ר' ישראל עומד בחדרו ומעיין בכתבים. כשהבחין הרוז'ינר במלמד, שאלו של מי הכתבים, וענה לו המלמד כי הם מאמריו של [[אדמו"ר האמצעי]]. בשומעו זאת, נאמר הרוז'ינר בהתפאלות:"[[רוח הקודש]], [[רוח הקודש]] אמיתי..."{{הערת שוליים|1=מפי המשפיע ר' [[שמואל גרונם]]; מובא ב"רשימות דברים" לרב [[יהודה חיטריק]]}} | ||
== דברי רבותינו נשיאנו אודותיו == | == דברי רבותינו נשיאנו אודותיו == | ||
שורה 39: | שורה 38: | ||
==משפחתו ותלמידיו== | ==משפחתו ותלמידיו== | ||
סבו | [[קובץ:קאפישניץ.jpg|שמאל|ממוזער|250px|נכדו האדמו"ר [[חסידות רוז'ין|מקופיטשניץ]], מברך [[ברכת המזון]] על גביע של רבי ישראל מרוז'ין (בצד: [[שמעון למברגר|האדמו"ר ממאקווא]])]] | ||
* סבו, רבי [[אברהם המלאך]]. | |||
'''בניו''' | '''בניו''' | ||
* רבי שלום יוסף פרידמן | * רבי שלום יוסף פרידמן מסדיגורה, בנו רבי [[יצחק פרידמן]] מבוהוש | ||
* רבי אברהם יעקב מסדיגורה (הראשון) | * רבי אברהם יעקב מסדיגורה (הראשון) | ||
* רבי דוד משה פרידמן מ[[צ'ורטקוב]] | * רבי דוד משה פרידמן מ[[צ'ורטקוב]] | ||
* רבי | * רבי דב בער פרידמן מלאובה | ||
* רבי | * רבי מנחם נחום משטפנשט | ||
* רבי | * רבי מרדכי שרגא פרידמן מהוסיאטין | ||
'''בנותיו''' | '''בנותיו''' | ||
* גיטל | * גיטל, אשת רבי יוסף מנזון - בניהם רבי לוי יצחק מאוז'ירן | ||
* חיה מלכה | * חיה מלכה, אשת האדמו"ר יצחק טוורסקי, מסקווירא | ||
* לאה | * לאה, אשת רבי דוד הלפרין - בניהם רבי שלום מוורסלוי | ||
* מרים | * מרים, אשת האדמו"ר מנחם מנדיל הגר, מויז'ניץ | ||
==תורותיו== | ==תורותיו== | ||
דברי תורתו פורסמו בספרים רבים | דברי תורתו פורסמו בספרים רבים ולאחרונה לוקטו כל מאמריו הפזורים בספרים ומתוך כתבי יד, בספר '''עירין קדישין השלם''' ויצא לאור על ידי מכון שפתי צדיקים. | ||
==לקריאה נוספת == | ==לקריאה נוספת == |