מעלי קבצים, highauser
8,615
עריכות
(עריכה, הרחבה) |
|||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:עמק המלך.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שער הספר]] | [[קובץ:עמק המלך.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שער הספר]] | ||
'''עמק המלך''' הוא ספר [[קבלה]] שנכתב על ידי רבי נפתלי הירץ בכרך, תלמידו של [[מהר"י סרוג]] מתלמידי [[האר"י]] | '''עמק המלך''' הוא ספר [[קבלה]] שנכתב על ידי רבי נפתלי הירץ בכרך, תלמידו של [[מהר"י סרוג]], מתלמידי [[האר"י]] הקדוש. הספר נדפס בשנת [[ת"ח]]. | ||
==הספר== | |||
הספר מקיף את כל [[סדר ההשתלשלות]] על פי קבלת [[האריז"ל]]. שיטת הספר בקבלה היא שיטת [[מהר"י סרוג]], שלעיתים שונה משיטת רבי [[חיים ויטאל]]. | |||
יחודו של הספר הוא בהיותו מציין לכל יסוד את מקורו בחז"ל{{הערה|שם=המלך|המלך במסיבו חלק ב' ע' רי}}. | |||
הספר נכתב | כמו כן בספר מוזכרים מאות עובדות מהאר"י ז"ל כפי שמקובלים היו ביד המחבר ממקור ראשון, ורוב העובדות מהאר"י ז"ל הידועים לנו מבוססים על ספר זה. | ||
==סמכות הספר== | |||
כיון שהספר נכתב בשיטת מהר"י סרוג, השונה משיטת רבי [[חיים ויטאל]] המוסמכת יותר, עם הדפסתו יצאו כנגדו מהמקובלים הספרדיים שהלכו בשיטת הרח"ו, בראשם רבי חיים הכהן מארם צובא ורבי משה חאגיז{{הערה|ראה שם הגדולים מערכת ספרים אות ק' בסופו, ערך "קבלה".}}. | |||
[[הבעל שם טוב]], [[המגיד ממזריטש]], [[אדמו"ר הזקן]] וממלאי מקומו נשיאי חב"ד לא פסלו את הספר לחלוטין, והביאו ממנו לפעמים, מכיון שהיתה להם קבלה איש מפי איש מפי [[אחיה השילוני]] וידעו באילו ענינים אפשר לסמוך על הספר{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/admur/ig/11/3559.htm אגרות קודש חלק י"א ע' קסז].}}. | |||
אצל המגיד ממעזריטש היה צריך רשיון מיוחד לייסד ענינים בחסידות על ספר עמק המלך{{הערה|1=[http://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16015&st=&pgnum=408&hilite= ד"ה והחכמה מאין תמצא תשמ"ח]. וב[http://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15988&st=&pgnum=116 ש"פ האזינו תשמ"ב] הובא מעין זה, אך בכיוון ההפוך, שהמגיד נתן רשיון מפורש להסתמך על הספר ולכן הוא מוסמך.}}. | |||
במקום אחד התבטא [[הרבי]] שהספר מוזכר בחסידות פעמים ספורות, ורובם בהגהות [[אדמו"ר הצמח צדק]], והנשיאים שאחריו הוסיפו מעט{{הערה|1=ד"ה והחכמה תשמ"ח הנ"ל. המלך במסיבו שם.}}. ובמקום אחר התבטא שדבריו מובאים ריבוי פעמים בדרושי הצמח צדק, בתור יסוד לביאור על פי חסידות, ולפעמים אפילו מדגיש שהענין לא נמצא בכתבי האריז"ל ואף על פי כן סומך על זה{{הערה|1=ראה [http://chabadlibrary.org/books/adhaz/lkutey/40/27a.htm לקוטי תורה שיר השירים כז, א] - הובא באג"ק שם, וכן בחלק כ"א ע' קח.}}; ומכאן הוכחה שהוא בר סמכא, למרות הרעש שעוררו כנגדו הספרדים{{הערה|ש"פ האזינו תשמ"ב הנ"ל.}}. | |||
ישנם כמה יסודות מתורת החסידות המושתתים על ספר זה; ביניהם שיטת החסידות בענין ה[[צמצום]] שלא כפשוטו, ההתדבקות ב[[אותיות התורה]] שהם - לפי שיטת מהר"י סרוג - למעלה למעלה מכל [[סדר ההשתלשלות]], וכן ההתעסקות בעולמות הקודמים ל[[אדם קדמון]], שקיימת רק בספרי מהר"י סרוג ותלמידיו. | |||
[[הרבי]] התבטא ש"אלו המחפשים ביאורים דוקא בענינים שמקורם בעמק המלך, שלא זו הדרך, ויש די עמקות בעניני חסידות, כמו [[המשך תער"ב]], וגם בענינים שבעמק המלך שהובאו בחסידות, ואין מקום לחדש ללמוד דוקא ענינים חדשים בעמק המלך, ובפרט שיש הרבה ענינים לחדש בחסידות ובקבלה מלבד זה"{{הערה|ד"ה והחכמה תשמ"ח הנ"ל.}}. | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*{{HebrewBooks|רבי נפתלי הירץ בכרך|עמק המלך|7307}} | *{{HebrewBooks|רבי נפתלי הירץ בכרך|עמק המלך|7307}} |