מעלי קבצים, highauser
8,615
עריכות
מ (הגהה) |
|||
שורה 10: | שורה 10: | ||
{{ציטוט|מרכאות=כן|מקור=לך לך יז, א-ח | {{ציטוט|מרכאות=כן|מקור=לך לך יז, א-ח | ||
|תוכן=וַיֹּאמֶר אֱלֹקים אֶל אַבְרָהָם, וְאַתָּה אֶת בְּרִיתִי תִשְׁמֹר, אַתָּה וְזַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ לְדֹרֹתָם: זֹאת בְּרִיתִי אֲשֶׁר תִּשְׁמְרוּ בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם, וּבֵין זַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ, הִמּוֹל לָכֶם כָּל-זָכָר: וּנְמַלְתֶּם אֵת בְּשַׂר עָרְלַתְכֶם, וְהָיָה לְאוֹת בְּרִית, בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם: וּבֶן שְׁמֹנַת יָמִים יִמּוֹל לָכֶם כָּל זָכָר לְדֹרֹתֵיכֶם, יְלִיד בָּיִת, וּמִקְנַת כֶּסֶף מִכֹּל בֶּן נֵכָר, אֲשֶׁר לֹא מִזַּרְעֲךָ הוּא: הִמּוֹל יִמּוֹל יְלִיד בֵּיתְךָ וּמִקְנַת כַּסְפֶּךָ, וְהָיְתָה בְרִיתִי בִּבְשַׂרְכֶם לִבְרִית עוֹלָם: וְעָרֵל זָכָר אֲשֶׁר לֹא יִמּוֹל אֶת בְּשַׂר עָרְלָתוֹ, וְנִכְרְתָה הַנֶּפֶשׁ הַהִוא מֵעַמֶּיהָ, אֶת-בְּרִיתִי הֵפַר}} | |תוכן=וַיֹּאמֶר אֱלֹקים אֶל אַבְרָהָם, וְאַתָּה אֶת בְּרִיתִי תִשְׁמֹר, אַתָּה וְזַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ לְדֹרֹתָם: זֹאת בְּרִיתִי אֲשֶׁר תִּשְׁמְרוּ בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם, וּבֵין זַרְעֲךָ אַחֲרֶיךָ, הִמּוֹל לָכֶם כָּל-זָכָר: וּנְמַלְתֶּם אֵת בְּשַׂר עָרְלַתְכֶם, וְהָיָה לְאוֹת בְּרִית, בֵּינִי וּבֵינֵיכֶם: וּבֶן שְׁמֹנַת יָמִים יִמּוֹל לָכֶם כָּל זָכָר לְדֹרֹתֵיכֶם, יְלִיד בָּיִת, וּמִקְנַת כֶּסֶף מִכֹּל בֶּן נֵכָר, אֲשֶׁר לֹא מִזַּרְעֲךָ הוּא: הִמּוֹל יִמּוֹל יְלִיד בֵּיתְךָ וּמִקְנַת כַּסְפֶּךָ, וְהָיְתָה בְרִיתִי בִּבְשַׂרְכֶם לִבְרִית עוֹלָם: וְעָרֵל זָכָר אֲשֶׁר לֹא יִמּוֹל אֶת בְּשַׂר עָרְלָתוֹ, וְנִכְרְתָה הַנֶּפֶשׁ הַהִוא מֵעַמֶּיהָ, אֶת-בְּרִיתִי הֵפַר}} | ||
===קריאת שמו "אברהם"=== | |||
בקשר לברית המילה החליף הקב"ה את שמו של אברהם, כמתואר בפסוק: | |||
{{ציטוט|מרכאות=כן|מקור=לך לך יז, ה | |||
|תוכן=וְלֹא יִקָּרֵא עוֹד אֶת שִׁמְךָ אַבְרָם, וְהָיָה שִׁמְךָ אַבְרָהָם, כִּי אַב הֲמוֹן גּוֹיִם נְתַתִּיךָ}} | |||
משמעות שינוי השם היא: עד המילה היה "אברם" במשמעות "רם", רוממות - היינו שלא היתה לו השפעה על הגויים, כיון שהערלה היוותה מסך וחציצה בין האור האלוקי של אברהם לבין עניני העולם והגויים. אמנם לאחר המילה נהיה "אב המון גויים", היינו ששולט עליהם, כי על ידי הסרת הערלה והמסך נכללו כל ה[[רפ"ח ניצוצין|ניצוצות]] שבגויים בקדושתו של אברהם{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/adhaz/toraor/3/12B תו"א לך לך יב, ב ד"ה ולא יקרא].}}. | |||
בזכות היותו של אברהם "אב המון גויים" הפסיקה המשכת [[נשמה|נשמות]] גבוהות ל[[אומות העולם]] (בשונה מהמצב שקודם המילה שאז היו גם בין האומות נשמות גבוהות, כגון [[מתושלח]]). וזו הסיבה שהוא נהיה "אב המון גויים" בפירושו "אב ל[[גר|גרים]]"{{הערה|כמ"ש הרמב"ם הלכות בכורים פרק ד, הלכה ג.}} - כיון שלפני כן, כשהיתה המשכת נשמות גבוהות לאומות העולם, לא היה להם רצון להתגייר; רק לאחר המילה כאשר הפסיקו להיות אצלם נשמות גבוהות, אז נמשכים להתגייר. וזו הסיבה שמבני [[ישמעאל]] אין מוצאים כל כך גרים - כיון שהוא נולד לפני המילה, לפני שהחל ענין הגרות; בשונה מ[[עשו]] שישנם הרבה גרים מצאצאיו, כיון שנולד אחר המילה{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15982&st=&pgnum=431 מאמר ד"ה אני הנה בריתי אתך, תשד"מ].}}. | |||
===הבטחת הארץ=== | |||
ה' הבטיח לאברהם אבינו לרשת את הארץ בזכות ברית המילה. הקשר ביניהם: | |||
החידוש שבהבטחת הארץ לאברהם בשעת המילה - אף שלפני כן הובטחה כבר ב[[ברית בין הבתרים]] - הוא, שבברית בין הבתרים הובטחה הארץ ל[[עם ישראל]] באופן של "מתנה" או באופן של "מכירה", היינו, בדרגה כזו הקשורה עם מעשיהם ופעולותיהם של המקבלים. אך בזכות ברית המילה ניתנה הארץ באופן של "ירושה" (כלשון הפסוק "'''לאחוזת עולם'''"), שאינה תלויה כלל במעשיהם של עם ישראל - אלא הם זוכים לקבל את הארץ מצד הקשר העצמי שלהם עם הקב"ה{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=14958&st=&pgnum=59&hilite= לקוטי שיחות חלק לה, ע' 48].}}. | |||
===הטעם שלא מל לפני הציווי=== | ===הטעם שלא מל לפני הציווי=== | ||
שורה 57: | שורה 71: | ||
הקב"ה התגלה אליו והוא "יושב" ולא "נופל", כמו שהיה עד שלא מל.. | הקב"ה התגלה אליו והוא "יושב" ולא "נופל", כמו שהיה עד שלא מל.. | ||
==הגילוי האלוקי בעקבות המילה== | ==הגילוי האלוקי בעקבות המילה== |