3,635
עריכות
מ (החלפת טקסט – "יחידות " ב־"יחידות ") תגית: עריכה ממכשיר נייד |
צוברענגען משיח (שיחה | תרומות) (←ראו גם) |
||
(14 גרסאות ביניים של 7 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:ריקוד_חסידי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ריקוד שמחה חסידי (ציור: [[זלמן קליינמן]])]] | [[קובץ:ריקוד_חסידי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ריקוד שמחה חסידי (ציור: [[זלמן קליינמן]])]] | ||
'''הריקוד החסידי''' הינו ריקוד שמח אותו רוקדים החסידים בזמני שמחה והתעוררות. מלבד שימושו של הריקוד כביטוי חיצוני לשמחת הלב, יש בו מטרות נוספות, והוא מסמל את שמחת הנפש וההתעלות של האדם מהענינים הארציים, והינתקותו מהאדמה בהתקרבות כלפי הבורא. | '''הריקוד החסידי''' הינו ריקוד שמח אותו רוקדים החסידים בזמני שמחה והתעוררות. מלבד שימושו של הריקוד כביטוי חיצוני לשמחת הלב, יש בו מטרות נוספות, והוא מסמל את שמחת הנפש וההתעלות של האדם מהענינים הארציים, והינתקותו מהאדמה בהתקרבות כלפי הבורא, יש גם את ה[[חאדארם]] שהוא ריקודי שמחה בימים מיוחדים. | ||
==מהותו של הריקוד== | ==מהותו של הריקוד== | ||
שורה 12: | שורה 12: | ||
במקומות אחרים בחסידות מבואר{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/4/11/86.htm מאמר הרבי, שמחת תורת תשי"ב], [http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/29/20/122.htm שבת פרשת בראשית תשכ"א].}}, שענין הריקודים הוא להרגיל את ה[[גוף]] להתאמץ בשביל דבר מצוה, וללמוד להינות מכך. וכן שבשעת הריקוד האדם קופץ ומנתק את עצמו מהאדמה, דבר המסמל את הינתקותו מהענינים הארציים והגשמיים, והתקרבותו לענינים רוחניים{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/10/21/176.htm שיחת ב' כסלו תשי"ד].}}. | במקומות אחרים בחסידות מבואר{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/4/11/86.htm מאמר הרבי, שמחת תורת תשי"ב], [http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/29/20/122.htm שבת פרשת בראשית תשכ"א].}}, שענין הריקודים הוא להרגיל את ה[[גוף]] להתאמץ בשביל דבר מצוה, וללמוד להינות מכך. וכן שבשעת הריקוד האדם קופץ ומנתק את עצמו מהאדמה, דבר המסמל את הינתקותו מהענינים הארציים והגשמיים, והתקרבותו לענינים רוחניים{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/10/21/176.htm שיחת ב' כסלו תשי"ד].}}. | ||
===מעלת הריקוד=== | |||
בדברי רבותינו נשיאינו מדובר רבות על מעלת הריקוד, עד שאמרו כי "חוט השדרה של חסיד הוא הרגש והיוקר בשלושה דברים, [[סיפור חסידי]], [[ניגון חסידי]], וריקוד דביקות בעיניים סגורות{{הערה|ספר המאמרים תש"ט עמוד 171.}}, ובמקום אחר מובא ש"ריקוד של אהבת אחים חסידי, מביא לפתיחת הלב, ליראת כבוד חסידי ולהשתוקקות ותקווה - החוט המשולש של עבודה שהשרישו רבותינו נשיאינו{{הערה|ספר השיחות תש"א עמוד 96.}}. | |||
גם חסידים עסקו במעלת הריקוד, והיה מורגל בפיהם לדרוש את הפסוק "רגלי החיות כנגד כולם", שריקוד חסידי חי שקול כנגד הכל{{הערה|שבועון כפר חב"ד גליון 530.}}. | |||
על המשפיע ר' [[שלמה חיים קסלמן]] מסופר שהיה מקפיד לקיים ריקוד חסידי בסיום כל התוועדות, והקפיד שכולם ישתתפו בו מתוך שימת דגש על החשיבות של הריקוד בחינוך החסידי. | |||
לאחר [[ראש חודש כסלו|האירוע הבריאותי]] בליל [[שמיני עצרת]] בשנת [[תשל"ח]], הורה הרבי לחסידים לצאת בריקוד, הואיל והריקודים מוסיפים לו בבריאות. | |||
==זמני הריקוד== | ==זמני הריקוד== | ||
שורה 36: | שורה 44: | ||
===התוועדות חסידית=== | ===התוועדות חסידית=== | ||
[[קובץ:דוד שלום פייפ.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב [[דוד שלום פייפ]] ב[[ריקוד חסידי]]]] | |||
{{ערך מורחב|ערך=[[התוועדות חסידית]]}} | {{ערך מורחב|ערך=[[התוועדות חסידית]]}} | ||
בימי קדם היה נהוג ריקוד מיוחד שהתקיים בסיומה של כל [[התוועדות]], שהחסידים היו מורידים את החליפות שלהם, ויוצאים בריקוד בחולצות בלבד{{הערה|1=ראו [http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/11/13/147.htm שיחת שושן פורים תשי"ד] ו[http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/17/18/156.htm שיחת שבת פרשת עקב תשט"ז].}}. | בימי קדם היה נהוג ריקוד מיוחד שהתקיים בסיומה של כל [[התוועדות]], שהחסידים היו מורידים את החליפות שלהם, ויוצאים בריקוד בחולצות בלבד{{הערה|1=ראו [http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/11/13/147.htm שיחת שושן פורים תשי"ד] ו[http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/17/18/156.htm שיחת שבת פרשת עקב תשט"ז].}}. | ||
שורה 42: | שורה 51: | ||
{{ערך מורחב|ערך=[[סעודת משיח]]}} | {{ערך מורחב|ערך=[[סעודת משיח]]}} | ||
[[אדמו"ר הריי"צ]] הנהיג{{הערה|שיחת אחרון של פסח [[תרצ"ה]] בסופה (ספר המאמרים [[תשי"א]] ע' 247).}} שב[[סעודת משיח]] בחג [[שביעי של פסח|אחרון של פסח]] ירקדו ריקוד מיוחד שיקרא בשם {{ציטוטון|משיח'ס טאנץ}}, והרבי ביאר שיש בכך שני פירושים{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/5/15/157.htm שיחת אחרון של פסח תשי"ב, תורתם מנחם עמוד קנז].}}, פירוש ראשון שריקוד זה הוא ריקוד שהחסידים רוקדים כהכנה לביאת משיח, ופירוש שני שזהו ריקוד עם משיח עצמו, שגם מלך המשיח משתתף בריקוד זה, והרבי הוסיף שהפירוש השני הוא הפירוש העיקרי{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/5/15/158.htm שיחת אחרון של פסח תשי"ב, תורתם מנחם עמוד קנח].}}! | [[אדמו"ר הריי"צ]] הנהיג{{הערה|שיחת אחרון של פסח [[תרצ"ה]] בסופה (ספר המאמרים [[תשי"א]] ע' 247).}} שב[[סעודת משיח]] בחג [[שביעי של פסח|אחרון של פסח]] ירקדו ריקוד מיוחד שיקרא בשם {{ציטוטון|משיח'ס טאנץ}}, והרבי ביאר שיש בכך שני פירושים{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/5/15/157.htm שיחת אחרון של פסח תשי"ב, תורתם מנחם עמוד קנז].}}, פירוש ראשון שריקוד זה הוא ריקוד שהחסידים רוקדים כהכנה לביאת משיח, ופירוש שני שזהו ריקוד עם משיח עצמו, שגם מלך המשיח משתתף בריקוד זה, והרבי הוסיף שהפירוש השני הוא הפירוש העיקרי{{הערה|1=[http://chabadlibrary.org/books/admur/tm/5/15/158.htm שיחת אחרון של פסח תשי"ב, תורתם מנחם עמוד קנח].}}! | ||
בנוסף, בליובאוויטש היה נהוג לקיים מעמד מיוחד של ריקוד חסידי באחרון של פסח, והיו מוכרים את הזכות להשתתף בריקוד כשהכסף שנאסף נתרם לטובת אחד המוסדות החב"דיים, ביניהם [[קופת בחורים]] שסייעה כספית לבחורים מעוטי יכולת שלמדו בישיבה. | |||
==סוגי ריקוד== | ==סוגי ריקוד== | ||
[[קובץ:קול'ע חסידי.jpg |שמאל|ממוזער|250px|חסידים עושים קול'ע בשעת שמחה]] | [[קובץ:קול'ע חסידי.jpg |שמאל|ממוזער|250px|חסידים עושים קול'ע בשעת שמחה]] | ||
רובם של ריקודי החסידים הינם במעגל - כתף אל כתף או יד ביד, דבר שנתחדש בימי [[הבעל שם טוב]]. בחסידות מוסבר{{הערה|[http://chabadlibrary.org/books/bsht/kst/3/416.htm הוספות לכתר שם טוב, עמוד תטז], שיחת שבת פרשת ואתחנן תש"ל.}} שהסיבה הרוחנית לכך היא מפני שהעיגול מסמל את ה[[אור מקיף|אור המקיף]] שסובב את כל העולמות בשווה, וכך גם החסידים על ידי שהם רוקדים יחד בעיגול, ומשווים אחד את השני בלי חילוקי דרגות, הם ממשיכים עליהם את האור האלוקי הנעלה הזה, ומתאחדים איתו. | רובם של ריקודי החסידים הינם במעגל - כתף אל כתף או יד ביד, דבר שנתחדש בימי [[הבעל שם טוב]]. בחסידות מוסבר{{הערה|[http://chabadlibrary.org/books/bsht/kst/3/416.htm הוספות לכתר שם טוב, עמוד תטז], שיחת שבת פרשת ואתחנן תש"ל.}} שהסיבה הרוחנית לכך היא מפני שהעיגול מסמל את ה[[אור מקיף|אור המקיף]] שסובב את כל העולמות בשווה, וכך גם החסידים על ידי שהם רוקדים יחד בעיגול, ומשווים אחד את השני בלי חילוקי דרגות, הם ממשיכים עליהם את האור האלוקי הנעלה הזה, ומתאחדים איתו. | ||
בדומה לכך מסביר [[אדמו"ר הצמח צדק]]{{הערה|ספר הליקוטים דא"ח ערך 'ריקוד'.}} את דברי חז"ל "עתיד הקב"ה לעשות מחול לצדיקים", שכל סוגי הריקוד הם באופן של ריחוק וקירוב, כאשר הרוקדים לא מישירים מבט אחד לשני לאורך כל הריקוד, שזה מורה על סוג השפעה אלוקית שאינה קבועה ואינה באופן ישיר אלא לעיתים היא מוסתרת ובדרך אחוריים, לעומת זאת לעתיד לבוא ההשפעה האלוקית תהיה בדוגמת ריקוד ה'מחול' שבו הרוקדים בעיגול מישירים מבט אחד לשני, וכן הם מסודרים בצורת עיגול בדומה לאור המקיף. | |||
הריקוד החב"די, מתאפיין בריקוד מתון ומחושב, שניכר בו רגש הלב של הרוקד. [[אדמו"ר הרש"ב]] התבטא פעם כשראה חסידים רוקדים בהתלהבות: "זהו ריקוד של לב, ה'יחידה ליחדך' של שמחת תורה... למרות שזו התלהבות 'קופצת', אך הכל בגדר של ריקוד חב"די. ריקוד חב"די בכל ההתלהבות והלהט שלא יהיה - הוא ריקוד חב"די". | |||
בנוסף, בריקוד החב"די ניכר רגש הקירוב בין החסידים, כאשר הריקוד הוא באופן של כתף אל כתף, ולא כפי הנהוג בחצרות אחרות - ריקוד באופן שרק מחזיקים ידיים, ונותרים רחוקים אחד מהשני. | |||
===האפ קוזאק=== | ===האפ קוזאק=== | ||
שורה 54: | שורה 71: | ||
===ריקוד תחיית המתים=== | ===ריקוד תחיית המתים=== | ||
ריקוד 'תחיית המתים' הוא מעין הצגה פנטומימית, בה שני 'שחקנים' מציגים סיפור של חסידים השותים ביחד '[[לחיים]]', רבים ביניהם על | ריקוד 'תחיית המתים' הוא מעין הצגה פנטומימית עם ניגון חסידי מיוחד הקרוי בשם זה, בה שני 'שחקנים' מציגים סיפור של חסידים השותים ביחד '[[לחיים]]', רבים ביניהם על שאריות ה[[משקה]] שנשאר בבקבוק עד שאחד מהם אחד נופל על הרצפה ללא רוח חיים, כאשר הרקדן השני מנסה להשיב את רוחו אליו. שלב זה תלוי ביצירתיות של השחקנים, ומידי פעם נוספים מוטיבים שונים להצגת-ריקוד זה, כשברקע מתנגנת מנגינה איטית. בסופו של דבר בעקבות מאמציו של בן זוגו, החסיד שנשכב על הרצפה 'מתעורר' לחיים, ואז השניים פורצים בריקוד חסידי הסוחף את כל הקהל כשהתזמורת מגבירה את קצב הנגינה. | ||
===קול'ע=== | ===קול'ע=== | ||
שורה 62: | שורה 79: | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[שמחת בית השואבה]] | *[[שמחת בית השואבה]] | ||
*[[מילון חסידי:כאדאראם]] | |||
==לקריאה נוספת== | |||
*'''לרקוד כמו חסיד''', ליקוט מאת הרב [[יוסף יצחק כץ]] ב[[שבועון כפר חב"ד]] גליון 1878 עמוד 73 | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?CategoryID=770&ArticleID=2420&SearchParam=%F8%E9%F7%E5%E3%20%E7%F1%E9%E3%E9 לקט פתגמים העוסקים בריקוד החסידי] - אתר צעירי חב"ד | *[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?CategoryID=770&ArticleID=2420&SearchParam=%F8%E9%F7%E5%E3%20%E7%F1%E9%E3%E9 לקט פתגמים העוסקים בריקוד החסידי] - אתר צעירי חב"ד | ||
*'''[http://4ysc01p1vhw140bqmvpyqhpw.wpengine.netdna-cdn.com/wp-content/uploads/2016/10/26-10-2016-12-38-00-%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%A5-%D7%95-%D7%9C%D7%A7%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%94.pdf נעליים קרועות בגן עדן]''' {{PDF}} בתוך קובץ בהוצאת [[ועד חיילי בית דוד]] תשרי תשע"ז | *'''[http://4ysc01p1vhw140bqmvpyqhpw.wpengine.netdna-cdn.com/wp-content/uploads/2016/10/26-10-2016-12-38-00-%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%A5-%D7%95-%D7%9C%D7%A7%D7%A8%D7%99%D7%90%D7%94.pdf נעליים קרועות בגן עדן]''' {{PDF}} בתוך קובץ בהוצאת [[ועד חיילי בית דוד]] תשרי תשע"ז | ||
*טוביה בלוי, '''[https://col.org.il/news/143201 הניגון והריקוד החסידי]''', הרצאה בספריה הלאומית בירושלים, בשנת תש"ל {{אודיו}}{{COL}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:מושגי יסוד]] |
עריכות