30,912
עריכות
(←משפחתו) |
(←תולדות חייו: הרחבה) |
||
שורה 2: | שורה 2: | ||
==תולדות חייו== | ==תולדות חייו== | ||
נולד בסביבות שנת [[תקצ"ז]] ב[[קרמנצ'וג]] לאביו ר' מאיר הלוי ווילנסקי, והתחנך על ברכי גדולי החסידים שהתגוררו בעיר. | נולד בסביבות שנת [[תקצ"ז]] ב[[קרמנצ'וג]] לאביו ר' מאיר הלוי ווילנסקי ולאמו ברכה, והתחנך על ברכי גדולי החסידים שהתגוררו בעיר. | ||
לאחר חתונתו שנערכה בשנת תרט"ו (לערך), נסע ל[[ליובאוויטש]] והיה מ'[[היושבים]]' בחצרו של [[אדמו"ר הצמח צדק]], שם נודע כמשכיל עצום ועמקן נפלא בלימוד החסידות. | כבר בצעירותו נכנס ללימוד [[דא"ח]] בצורה מעמיקה, ורבו המובהק היה הרב [[ברוך תמריש]]. | ||
כשנה לאחר חתונתו שנערכה בשנת תרט"ו (לערך) עם בת למשפחת שייניס, נסע ל[[ליובאוויטש]] אך הוכרח לחזור לעירו בעקבות השמועה שהגיעה על פטירתה של אשתו תוך כדי לידת בנו הבכור אברהם, וכשהגיע לעיר כבר היה זה בעיצומם של ימי האבלות. | |||
בהמשך, חזר ונשא אשה ממנה נולדו לו ג' בנות, נסע לליובאוויטש בשנית והיה מ'[[היושבים]]' בחצרו של [[אדמו"ר הצמח צדק]], שם נודע כמשכיל עצום ועמקן נפלא בלימוד החסידות. | |||
מעמדו בקרב עדת החסידים הלך והתחזק, ורבותינו נשיאינו הוקירו והעריכו במאוד את יגיעתו בלימוד תורת החסידות. | מעמדו בקרב עדת החסידים הלך והתחזק, ורבותינו נשיאינו הוקירו והעריכו במאוד את יגיעתו בלימוד תורת החסידות. | ||
בשנת [[תרל"ז]] נפטרה רעייתו מנישואים שניים, ועל פי הצעת [[אדמו"ר המהר"ש]] נשא לאישה את בתו של ר' מיכאל דריססער{{הערה|זקנו של ר' [[מיכאל דבורקין]].}}, וזכה שאדמו"ר המהר"ש עצמו יהיה המסדר קידושין בחתונה{{הערה|רעייתו זו התגרשה מבעלה הראשון לאחר עשר שנים שלא נולדו להם ילדים.}}. | |||
עד כדי כך הגיעו הדברים שבשבת [[פרשת אחרי מות]] [[תרמ"ט]] - בעיצומו של [[חורבן ליובאוויטש]] - נשא [[אדמו"ר הרש"ב]] מאמר חסידות ביחידות בפניו ובפני ר' [[זלמן זלטפולסקי]] (בהזדמנות אחרת, ביקש אדמו"ר הרש"ב מאחד מהחסידים לשאול אותו ענין מוקשה בחסידות). | עד כדי כך הגיעו הדברים שבשבת [[פרשת אחרי מות]] [[תרמ"ט]] - בעיצומו של [[חורבן ליובאוויטש]] - נשא [[אדמו"ר הרש"ב]] מאמר חסידות ביחידות בפניו ובפני ר' [[זלמן זלטפולסקי]] (בהזדמנות אחרת, ביקש אדמו"ר הרש"ב מאחד מהחסידים לשאול אותו ענין מוקשה בחסידות). | ||
===שלושת ה'דובים'=== | ===שלושת ה'דובים'=== | ||
בקובץ [[התמים (ורשה)|התמים]] מובאת רשימה של [[אדמו"ר הריי"צ]]{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_49984_186.pdf עמוד 154].}} בה מספר על שלושה חסידי חב"ד תושבי קרמנצ'וג שנקראו בשם 'בער', והיו מכונים "שלושת הבערלעך": ר' דוב ב"ר משה, ר' דוב מאסיעוו, והרב וילנסקי. | בקובץ [[התמים (ורשה)|התמים]] מובאת רשימה של [[אדמו"ר הריי"צ]]{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_49984_186.pdf עמוד 154].}} בה מספר על שלושה חסידי חב"ד תושבי קרמנצ'וג שנקראו בשם 'בער', והיו מכונים "שלושת הבערלעך": ר' דוב ב"ר משה (דברושקין), ר' דוב מאסיעוו, והרב וילנסקי. | ||
על שלושתם מתבטא הרבי כי הם היו "בעלי שכל אדיר ואבירי לב, מאריכים בתפלה בהתפעלות הלב ובקול נעים, והיו כולם חוזרים דא"ח, וכל החסידים - גם בני פולין - שבקרמנצ'וב, היו יראים ומכבדים אותם". | על שלושתם מתבטא הרבי כי הם היו "בעלי שכל אדיר ואבירי לב, מאריכים בתפלה בהתפעלות הלב ובקול נעים, והיו כולם חוזרים דא"ח, וכל החסידים - גם בני פולין - שבקרמנצ'וב, היו יראים ומכבדים אותם". | ||
למעשה, שלושתם היו תלמידיו של ר' [[ברוך תמריש]] ולאחר פטירתו קיבלו על עצמם להמשיך את פעולתו בהנחלת לימוד הדא"ח בעמקות בין צעירי החסידים והדרכתם, אלא שכעבור זמן מועט נפטר ר' דוב ב"ר משה, ואילו ר' דוב מאסיעוו נהג עם התלמידים ביד קשה, ובשל כך הקים הרב וילנסקי בית כנסת בשם "חב"ד חדש" שם קיבץ סביבו חבורה של חסידים ששמעו ממנו דא"ח וקיבלו את הדרכתו בלימוד. | |||
===פטירתו=== | ===פטירתו=== | ||
בנוגע לשנת פטירתו, אדמו"ר הריי"צ כתב לבנו מיכאל כי על פי הזכור לו אירע זה בעת | בנוגע לשנת פטירתו, אדמו"ר הריי"צ כתב לבנו מיכאל כי על פי הזכור לו אירע זה בעת שר' מיכאל היה מה'יושבים' בליובאוויטש בשנת תרנ"ד, אך מאוחר יותר כאשר נעתר הבן על פי בקשת אדמו"ר הריי"צ לכתוב ראשי פרקים מתולדות אביו, טען כי היה זה ביום שני של [[חג החנוכה]], [[כ"ו כסלו]] [[תרנ"ג]]{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15731&pgnum=66 קונטרס בר מצוה תרנ"ג עמוד סד].}}. | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== |
עריכות