רמב"ם מהדורת פרנקל
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
![](/images/thumb/f/f7/RF.jpg/250px-RF.jpg)
ספר משנה תורה לרמב"ם במהדורת שבתי פרנקל (פרענקל)[1], היא הוצאה מהודרת שיצאה לאור על ידי וביוזמת הרב שבתי פרנקל שהיה חסיד גור. המהדורה התחילה לצאת לאור בתשל"ה והסתיימה בשנת תשס"ה.
החידוש במהדורה זו
במהדורת הרמב"ם של ההוצאה הוגהו לשון הרמב"ם ונושאי כליו על פי כתבי יד רבים ודפוסים ישנים, כולל תיקון שיבושים של הצנזורה הנוצרית. למהדורה צורפו לראשונה מכתבי יד פירושו של רבינו מנוח, הגהות הרב משה הכהן מלוניל, פירושו של מהר"י קורקוס והגהות מרבי עקיבא איגר. לוקטו דברי הגר"א הקשורים לדברי הרמב"ם.
למהדורת הרמב"ם נוספו כמה מדורים חדשים:
ספר המפתח - ובו הפניות לאלפי ספרים הדנים בדברי הרמב"ם ומפרשיו, עם תמצית דבריהם בכמה מילים. מספר הספרים במדור זה מגיע לכשלושת אלפים.
מקורות וציונים – ציוני מקורותיו של הרמב"ם מספרות חז"ל והגאונים, ציונים לראשונים שדנו בדברי הרמב"ם, השוואה תמציתית בין שיטות ראשונים אחרים לשיטת הרמב"ם, וציונים להלכות שהובאו בשולחן ערוך ובפוסקים נוספים
ילקוט שינויי נוסחאות – בדברי הרמב"ם והראב"ד מכתבי יד ודפוסים קדומים. [ובו שני חלקים חלק א' על העמוד שכלשון המוצאים לאור "החלק נצרך לרוב לומדי הרמב"ם", חלק ב' בסוף הספר.
ספר הליקוטים – ליקוט מפרשים על הרמב"ם, בהם כמה מכתבי יד הנדפסים לראשונה.
הכרך הראשון יצא לאור בשנת ה'תשל"ה בירושלים על ספר זמנים, בשנת ה'תשס"ה יצא בבני ברק הכרך האחרון בסדרה, ספר אהבה.
סדר הוצאת הספרים כמו המהדורה כולו הוא לפי סגנון הלימוד בישיבות הליטאיות. כמו שיבואר לקמן כמה וכמה דברים.
בשנת ה'תשע"ז יצאה לאור מהדורה מחודשת של ספר זמנים בשני כרכים עם ספר המפתח מורחב.
חברי המערכת
- הרב דוד צבי הילמן - ראש?
- הרב דוד שמידל
יחס הרבי למהדורה
הרבי מחבב את המהדורה, ומציין הרבי במספר רב של מקומות לנוסחאות שנאספו ברמב"ם מהדורת הרב שבתי פרנקל.
דוגמאות אחדות מתוך ריבוי גדול: בלקוטי שיחות חלק ל"א שמות[2]: "ראה ילקוט שינויי נוסחאות ברמב"ם מהדורת פרענקל". כרך ל"ג בין המצרים:[3] "אבל בכמה דפוסים וכת"י הרמב"ם (ראה רמב"ם הוצאת פרענקל) הוא כבפנים." חלק ל"ז שיחת פ' אחרי הרבי מציין 4 פעמים![4] לגירסאות במהדורה פרענקל.
ואף הורה למערכת ההוצאה לאור של השיחות לעיין בו, לדוגמא, הרבי דיבר על הלכות תעניות לרמב"ם, ולאחר השיחה הוציא פתק למניחים, שהשיחה היית לפי גירסא מסויימת שנמצא בשינוי גירסאות ברמב"ם פרנקל[5].
היו פעמים שהרבי הורה לעיין במפרשים שנמצאים בספר המפתח שבסוף רמב"ם פרנקל[6].
כאשר היה הרב שבתי פרנקל[דרוש מקור] אצל הרבי, הרבי שאל אותו למה לא התחיל בספר המדע, ספר הראשון ביד החזקה?[7] ענה הרב פרנקל, שאין מפרשים על ספר המדע לרמב"ם, הרבי הביע תמיהה גדולה.
יש אומרים שבדעת המוצאים לאור לכתחילה כלל לא להוציא על ספר המדע, מפני שרוב הלכותיו אינם מהמסכתות הנלמדות בישיבות הליטאיות[8], ודברי הרבי פעלו עליהם להכין גם את ספר המדע.
הרבי מאוד אהב את העבודה שנעשתה במהדורה זו, הגה בה ואף ציין לה רבות. הרבי גם השתמש בספר המפתח. יש המספרים שכאשר הספר הראשון - ספר זמנים הגיע לרבי, היה זה לפני חג הפסח, והרבי התבטא לאחר מכן שהספר גרם לו ל"ליכטעקע פסח" (פסח מואר).
ביקורת
- המהדורה לא נצמדת ללשון רמב"ם אחיד אלא בנתה נוסח חדש מורכב מנוסחאות שונים שעורכי המהדורה בררו להם הנוסח הנראה להם הנכון ביותר מבין כתבי ביד והדפוסים הישנים ואותו כותבים ב'פנים'[9], את שינויי הנוסחאות העיקריים והחשובים "שיש ענין בידעתם לרוב לומדי הרמב"ם הם כותבים על הגילוי ושאר שינויים נסמנים בילקוט שינויי הנוסחאות שבסוף כל כרך.[10]. - נמצא נוסח רמב"ם חדש בראו עורכי המהדורה, נוסח המסתבר אצלם שאינו נשען על מקור אחיד או אמין יותר (בשונה מלדוגמא מהדורה הרב יוסף קפאח שיסודו נוסח תימן)[11]
- המערכת טוענת שהם "החזירו את הנוסח ספר משנה תורה קרוב למצב שבו יצא ככל הנראה מתחת ידי הרמב"ם עצמו", ומצד שני טוענים, ש"לא כתבו ב'פנים' שום נוסח שאינו מופיע לפחות באחד מספרי הדפוס", ולא ברור מה עדיף דפוס קדום פלוני מכתב יד קדום אלמוני? מילא אם לא היו רוצים מהדירי פרענקל לשנות כלל המנוסח המקובל בדפוסי הדורות האחרונים אפשר היה לדרוש אולי להבין, אבל שלשנות הנוסח המקובל לנוסח דפוס קדום פלוני מותר, גם 'בפנים', אך נוסח קודם של כתב יד חשוב ומדיייק יידחק לשוליים? האם כל מה ש"עלה על מזבח הדפוס" אי פעם התקדש? ומכיון שעלה לא ירד? הדברים האלו משוללי הבנה וטוב יעשו מהדרי רמב"ם פרענקל אם יבהירו נקודה תמוהה זו[12].
- המהדורה שבראשה עמד הרב דוד צבי הילמן[13] התעלמה מתורתו של הרבי, אף שלא פעם השתמשו בדבריו.
- בנוסף לכך, במהדורה זו התעלמו מחידושי תורה של רבנים מהציונות הדתית ובראשם הרבאברהם יצחק קוק, וכן מדברי הרב יוסף קאפח, ועוד רבנים אשר לא התאימו עם ההשקפת עולם של הציבור הליטאי, ובראשם ר' יעקב ישראל קנייבסקי. בעקבות הביקורת, על הסלקציה שנעשתה בין גדולי ישראל, הוציא לאור מכון "הלכה ברורה" ספר מפתח משלים, הכולל הפניות על סדר הרמב"ם לכתבי גדולי ישראל כולם, אף שהוחרמו על ידי הרב הילמן, וכן לכתבי עת תורניים. אולם מפתח זה כולל רק את שמות הספרים, ללא תמצית התוכן.
- בספר שולבו חידוש תורה רבים, תחת שמות ספרים בדויים רבים[14], ומהם: מגד מתתיהו; חפת ששנים; שבית שבי; המצליח; בעזר חברים; יבן לאשרו; ביתה יוסף; נצח אלכסנדר; לחשבי שמו; מזכרת מנחם; על ישראל שלום; זכרון אברהם דוד. - עיקר השימוש בשמות הללו נעשה לאחר פטירת ר' שבתי פרנקל. אבל גם בחייו. הבעיה העיקרית בכך, הוא חוסר הבהירות של ה"ראשונים" ו"חברי המערכת" החולקים זה עם זה.
הזיוף של השמות הוא בעיקר בספרים: מדע, אהבה, וקורבנות, ומעט גם בספר עבודה, ספרים שיצאו לאור אחרי פטירתו של הרב שבתי פרנקל. רבים אומרים שהדברים כולם הם זיופים מעשי הרב דוד צבי הילמן עצמו, אך הוא הכחיש ואמר שרק שמע על זה.. תגובת המערכת הייתה שאי אפשר לדעת מי אלו, וכיון שהרב הילמן נפטר אין אצל מי לברר.. הרב דוד שמידל שנשאל פרטים על הספרים הבדויים, הוא נחרד חרדה גדולה ואמר, "מי גילה רז זה לבני"[דרושה הבהרה].
הערות שוליים
- ↑ כך מאוית בדרך כלל בלקוטי שיחות.
- ↑ שיחה א, הערה 5
- ↑ הערה 12
- ↑ שולי הגיליון להערה מספר 4. שולי הגיליון להערה מספר 12. הערה מספר 22, והערה 23 (מהדורה הנ"ל).
- ↑ מפי הרב נחמן שפירא.
- ↑ מפי ר' אהרן ליב (ברשד"ב) ראסקין.
- ↑ זהו לכאורה משיטת הרבי על פי דברי הרמב"ם עצמו, שצריך ללמוד ספרו על הסדר והלכות יסודי התורה הוא הקדמה לכל התורה, כולל עניני פנימיות התורה שמובאים בו.
- ↑ הוכחה ברורה לזה, מכך שמוצאי המהדורה שהתחילו בספר זמנים וכתבו עליו חלק ב, כאשר שינו את דעתם נאלצו לעשות חלק א* חלק א**.
- ↑ מתאים לשיטת החזון איש, שיש להגיה את הראשונים כפי שמונח בדעתנו.
- ↑ ויש אומרים שאף שינו ללא מקור, כהבנתם, וראה להלן, בענין הזיופים במהדורה.
- ↑ אף שיש מעררים בשיטה זו, מכיון שמאוד יתכן שגירסאות מאוחרות שכתב הרמב"ם לא הגיעו לתימן. אך עכ"פ יש בזה את המעלה של גירסאות מקוריות ומדוייקות, כמו שנתבאר בערכו.
- ↑ ביקורת זאת מאת הרב רבינוביץ, עורך מהדורת "יד פשוטה", מובאת על ידי הרב יואל קטן, קובץ "המעין" ל"ו עמוד 47 ואילך.
- ↑ על הקרע של ר' דוד צבי הילמן שהגיע ממשפחות דוברסקין וחן החב"דיות כלפי חב"ד, ראה בערכו.
- ↑ תופעת הספרים הבדויים בס' הליקוטים של הרמב"ם מהדורת הרב פרנקל בפורום אוצר החכמה. וראה גם כאן בהרחבהwww.charedim.org/showthread.php?t=3597&s=e52c11510e52f351e25837905894fc7e