נר חמישי של חנוכה
נר חמישי של חנוכה (מכונה גם "א יום טוב ביי חב"ד"[1]) הינו יום בו מדליקים חמישה נרות בחנוכיה, יום זה מצוין בקרב חסידות חב"ד כיום עם מעלות גדולות ומיוחדות בין השאר כיון שבו 'גובר' הצד המואר של החנוכיה ומדליקים את האור ברוב הנרות, ונוהגים להעניק ביום זה 'דמי חנוכה' בדגש ובתוספת.
![](/images/thumb/8/8d/%D7%9B%D7%AA%D7%99%D7%A7_%D7%A0%D7%A8_%D7%97%D7%9E%D7%99%D7%A9%D7%99.png/300px-%D7%9B%D7%AA%D7%99%D7%A7_%D7%A0%D7%A8_%D7%97%D7%9E%D7%99%D7%A9%D7%99.png)
מעלתו של יום זהעריכה
ביום זה אדמו"ר הזקן, בעל התניא, יצא ממאסרו השני בשנת ה'תקס"א. הרבי מסביר, שאירוע זה קשור למעלת נר החמישי.
אדמו"ר הריי"צ הגדיר יום זה כ'יום טוב חסידי' ("א חסידישער יום טוב"), אך ציין שגם יום טוב חסידי שייך לכלל ישראל ולא לחסידים בלבד[2].
הרבי מביא[3] את המחלוקת בין בית שמאי לבית הלל, בעניין סדר הדלקת נרות חנוכה, ושבלילה החמישי מתהפך המצב, ומכאן ואילך יש לבית הלל יותר נרות מלבית-שמאי. לכן יש ביום הזה שמחה יתרה.
בשיחה של הרבי[4] מובא, שכבר דובר כמה פעמים שנר חמישי של חנוכה נבדל מהימים האחרים של חנוכה, שאז ישנה הוספה מיוחדת בעניינים טובים לגבי שאר ימי חנוכה.
הרבי מביא שם דוגמא, כמו שאדמו"ר הריי"צ סיפר, שאביו, הרבי הרש"ב, היה נותן מעות חנוכה בנר רביעי או בנר חמישי של חנוכה.
בין העניינים המיוחדים שבנר החמישי של חנוכה הוא שהוא חל בכ"ט בכסלו, שהוא ערב ראש חודש טבת. ובנוסף על המעלה הכללית מכל ערב ראש חודש שכולם נקרים כך, כ'יום כיפור קטן', ישנה מעלה מיוחדת בערב ראש חודש זה, שהוא בימי חנוכה, בנר חמישי שאז לא אומרים 'תחנון'.
הרבי מוסיף ומבאר שאף על פי שישנם עוד חודשים שאין אומרים תחנון בתפילת מנחה שלפניהם, כמו בערב ראש חודש אייר, כיוון שכל חודש ניסן לא אומרים תחנון וכן גם ערב ראש חודש חשוון ועוד, ביום זה, יש בו גדר מיוחד שבערב ראש חודש טבת, כיון שאז שלילת אמירת תחנון קשורה עם ימי החנוכה. אי אמירת תחנון בימי חנוכה קשור במה שכתוב במגילת תענית שאז אסור להיות שום עניין שהם הפך השמחה, השמחות והיום טוב.
סיפורו של הנר החמישיעריכה
זמן קצר לאחר ג' תמוז תשנ"ד, פירסם הרב אהרון דב הלפרין עורך שבועון כפר חב"ד סיפור מופת ארוך ומופלא בשבועון כפר חב"ד[5] תחת הכותרת 'סודו של הנר החמישי'[6], והסיפור גרם להתעוררות גדולה בקרב קהילת חסידי חב"ד בארץ[דרוש מקור].
בשנים מאוחרות יותר התעורר סביב סיפור זה פולמוס נרחב, כאשר החוקר הרב יהושע מונדשיין הציג תמיהות המעוררות חוסר אמינות בסיפור כפי שסופר[7] ומסקנת החוקר כי יש לפקפק גם באמינותם של שאר הסיפורים שנתפרסמו באותה תקופה בסידרת "ורבים השיב מעוון"[8].
אצל הרביעריכה
הרבי נשא דברים בפני החסידים פעמים רבות בנר חמישי, אך לאורך השנים חלו שינויים מסויימים באופי ההתכנסות:
קישורים חיצונייםעריכה
- שיחה של הרבי בליל חנוכה נר חמישי בשנת ה'תשי"ב באתר בית חב"ד.
- הרבי מדבר על מעלת הנר החמישי ביידיש
הערות שוליים
- ↑ משיחת נר חמישי של חנוכה, תשמ"ז.
- ↑ שיחת נר חמישי של חנוכה תש"ג, ספר השיחות תש"ג עמוד 22. התוועדויות תשמ"ז חלק ב' עמוד 128.
- ↑ שיחת ליל נר חמישי של חנוכה ה'תשי"ג.
- ↑ אור לכ"ט כסלו, נר חמישי של חנוכה ה'תש"מ.
- ↑ לימים התפרסם הסיפור בספר 'ורבים השיב מעוון' המאגד סיפורי מופת מהרבי שהתפרסמו בשבועון לאורך השנים.
- ↑ לקריאת הסיפור באתר חב"ד אור אין סוף.
- ↑ סיפורים וגלגוליהם, נפלאות "הנר החמישי"
- ↑ נפלאות נר החמישי, פירכות לסיפור הידוע כרמים