12,890
עריכות
חסיד של הרבי (שיחה | תרומות) |
חסיד של הרבי (שיחה | תרומות) |
||
שורה 15: | שורה 15: | ||
===משנת [[תרס"ט]] עד [[מלחמת העולם השנייה]]=== | ===משנת [[תרס"ט]] עד [[מלחמת העולם השנייה]]=== | ||
הקהילה החב"דית בוורשה נוסדה על-ידי חסידים שברחו מרוסיה לפולין בעקבות [[גירוש מוסקבה]] בחורף של שנת [[תרנ"א]], והם הקימו בעיר בית כנסת חב"ד וניהלו חיי קהילה עם [[משפיע]] [[רב]] ועוד, בחודש ניסן של אותה שנה נוסדה בעיר ישיבת [[תומכי תמימים וורשה]] על-ידי הרב [[בערל שמוטקין]] והרב [[שרגא פייביש זלמנוב]] והקהילה התחזקה,בשנת [[תרפ"ב]] שלח [[אדמו"ר הריי"ץ]] לישיבה את המשפיע הרב [[אלטער שימחוביץ]] מה שחזק יותר את הקהילה החב"דית בעיר. בשנים הבאות בעקבות רדיפת המשטר הקומוניסטי מרבית ישיבות תומכי תמימים נסגרו ומאלה שלא נסגרו ירדו ל[[מחתרת]], כך שהישיבה בוורשה הפכה לישיבה המרכזית והמוני חסידים עברו להתגורר בסמוך אליה, עד שבשיא פריחתה מנתה הישיבה כ-300 תלמידים. בשנת [[תרצ"ד]] העביר [[אדמו"ר הריי"צ]] את מרכז חב"ד מ[[רוסטוב]] ל[[וורשה]] בירת [[פולין]] והתגורר בסמוך ל[[תומכי תמימים וורשה|ישיבת תומכי תמימים בעיר]], בשנים אלה והקהילה החב"דית בעיר הייתה הקהילה החב"דית הגדולה בעולם ומנתה מאות משפחות ואלפי נשפות, בשנת [[תרצ"ו]] עבר [[אדמו"ר הריי"צ]] מוורשה לאטוואצק{{הערה|{{בית משיח}} [[שבועון בית משיח]] גיליון מספר 497, עמודים46-47}}. | |||
רבני העיירות קופשוק, סקופישוק, פאנידעל, אבעל, ראקישוק שב[[ליטא]] היו חסידי חב"ד תלמידי ישיבת [[תומכי תמימים בליובאוויטש]] ובכל עיירה הייתה קהילה חב"דית קטנה. ב[[פוניבז']] הוקמה קהילה חב"דית בהוראת [[אדמו"ר הרש"ב]] והיו בה כשני [[בית כנסת|בתי כנסת]] חב"ד ו[[ישיבה]], משפיע הקהילה היה הרב [[שמואל צבי ליסון]]{{הערה|[[בית משיח]] גיליון מספר 500 עמוד 94}}. | רבני העיירות קופשוק, סקופישוק, פאנידעל, אבעל, ראקישוק שב[[ליטא]] היו חסידי חב"ד תלמידי ישיבת [[תומכי תמימים בליובאוויטש]] ובכל עיירה הייתה קהילה חב"דית קטנה. ב[[פוניבז']] הוקמה קהילה חב"דית בהוראת [[אדמו"ר הרש"ב]] והיו בה כשני [[בית כנסת|בתי כנסת]] חב"ד ו[[ישיבה]], משפיע הקהילה היה הרב [[שמואל צבי ליסון]]{{הערה|[[בית משיח]] גיליון מספר 500 עמוד 94}}. | ||
{{ערך מורחב|השואה}} | {{ערך מורחב|השואה}} |
עריכות