10,833
עריכות
מ (החלפת טקסט – "אין ואפס" ב־"אין ואפס") |
|||
שורה 17: | שורה 17: | ||
==== התהוות 'יש מאין' ==== | ==== התהוות 'יש מאין' ==== | ||
המקובלים הראשונים ([[הרמ"ק]], [[מנחם עזריה מפאנו|הרמ"ע]] ו[[האר"י]]) דנו בביאור השם [[אור אין סוף]], שנקרא בשם 'אין סוף' ולא 'אין תחילה', דעת הרמ"ק היא שדרגה זו היא [[עצמות]] הבורא, דעת הרמ"ע היא שזהו הרצון, דעת האר"י ז"ל היא שזה נעלה מהרצון, אך אינו עצמות הבורא. לדעת הרמ"ק זהו מפני שאין לתת קדמות לשום דבר חוץ מעצמותו. אך הרבי לא מקבל זאת, מפני שאין הקב"ה עצמו יכול להיות מקור לעולמות, כי בבריאתן הוא יוכרח להשתנות לפיהן. ולכן לדעת רבינו ההתהוות יש מאין היא מהאור, שהוא אין ואפס לגבי עצמות הבורא, ומכל מקום יש בו כח אין-סוף (בדוגמת משל מאור שהוא מעין המאור). | המקובלים הראשונים ([[הרמ"ק]], [[מנחם עזריה מפאנו|הרמ"ע]] ו[[האר"י]]) דנו בביאור השם [[אור אין סוף]], שנקרא בשם 'אין סוף' ולא 'אין תחילה', דעת הרמ"ק היא שדרגה זו היא [[עצמות]] הבורא, דעת הרמ"ע היא שזהו הרצון, דעת האר"י ז"ל היא שזה נעלה מהרצון, אך אינו עצמות הבורא. לדעת הרמ"ק זהו מפני שאין לתת קדמות לשום דבר חוץ מעצמותו. אך הרבי לא מקבל זאת, מפני שאין הקב"ה עצמו יכול להיות מקור לעולמות, כי בבריאתן הוא יוכרח להשתנות לפיהן. ולכן לדעת רבינו ההתהוות יש מאין היא מהאור, שהוא [[אין ואפס]] לגבי עצמות הבורא, ומכל מקום יש בו כח אין-סוף (בדוגמת משל מאור שהוא מעין המאור). | ||
== מבנה הספר == | == מבנה הספר == |