←התהוות 'יש מאין': לשון מוכרח שהיה כתוב פה כלפי מעלה אינו נכון. כי לא שייך למעלה "מוכרח". וגם בכלל היה כתוב לא נכון ותיקנתי הלשון ע"פ תוכן הענינים להמשך תרס"ו ע' תשצא במהדורה החדשה
מ (החלפת טקסט – "אין ואפס" ב־"אין ואפס") |
(←התהוות 'יש מאין': לשון מוכרח שהיה כתוב פה כלפי מעלה אינו נכון. כי לא שייך למעלה "מוכרח". וגם בכלל היה כתוב לא נכון ותיקנתי הלשון ע"פ תוכן הענינים להמשך תרס"ו ע' תשצא במהדורה החדשה) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
שורה 17: | שורה 17: | ||
==== התהוות 'יש מאין' ==== | ==== התהוות 'יש מאין' ==== | ||
המקובלים הראשונים ([[הרמ"ק]], [[מנחם עזריה מפאנו|הרמ"ע]] ו[[האר"י]]) דנו בביאור השם [[אור אין סוף]], שנקרא בשם 'אין סוף' ולא 'אין תחילה', דעת הרמ"ק היא שדרגה זו היא [[עצמות]] הבורא, דעת הרמ"ע היא שזהו הרצון, דעת האר"י ז"ל היא שזה נעלה מהרצון, אך אינו עצמות הבורא. לדעת הרמ"ק זהו מפני שאין לתת קדמות לשום דבר חוץ מעצמותו. אך הרבי לא מקבל זאת, מפני | המקובלים הראשונים ([[הרמ"ק]], [[מנחם עזריה מפאנו|הרמ"ע]] ו[[האר"י]]) דנו בביאור השם [[אור אין סוף]], שנקרא בשם 'אין סוף' ולא 'אין תחילה', דעת הרמ"ק היא שדרגה זו היא [[עצמות]] הבורא, דעת הרמ"ע היא שזהו הרצון, דעת האר"י ז"ל היא שזה נעלה מהרצון, אך אינו עצמות הבורא. לדעת הרמ"ק זהו מפני שאין לתת קדמות לשום דבר חוץ מעצמותו. אך הרבי לא מקבל זאת, מפני שאם הקב"ה עצמו הוא בבחינת מקור לעולמות, אי אפשר לומר "לא שניתי", הן מצד עצם ההתהוות והן מצד הרצון להתהוות. ולכן לדעת רבינו ההתהוות יש מאין היא מהאור, שהוא [[אין ואפס]] לגבי עצמות הבורא, ומכל מקום יש בו כח אין-סוף (בדוגמת משל מאור שהוא מעין המאור). | ||
== מבנה הספר == | == מבנה הספר == |