2,365
עריכות
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
דוד קורצוג (שיחה | תרומות) (תיקונים שונים) |
||
שורה 5: | שורה 5: | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד ב[[כ"ה כסלו|נר ראשון של חג החנוכה]] | נולד ב[[כ"ה כסלו|נר ראשון של חג החנוכה]] תפ"ה לאביו רבי ברוך, בברכתו של [[הבעל שם טוב]] שיוולד לו בן שיאיר את עיניהם של ישראל. | ||
בהיותו בן שלש שנים ביקר את | בהיותו בן שלש שנים ביקר את הבעל שם טוב והוא הניח ידו הקדושה על ליבו, והסבא משפולי העיד על עצמו שפעולה זו גרמה לכך שתמיד ליבו יהיה חם{{הערה|כך העיד בפני [[אדמו"ר הזקן]] כשביקר אצלו בסביבות שנת [[תקס"ט]]. הסיפור נדפס בספר [[היום יום]], [[י"ד טבת]].}}. | ||
הוא היה מתלמידי ר' [[פנחס מקוריץ]] ואחר כך - של [[הבעל שם טוב]], ואחר כך של [[המגיד ממעזריטש]] | הוא היה מתלמידי ר' [[פנחס מקוריץ]] ואחר כך - של [[הבעל שם טוב]], ואחר כך של [[המגיד ממעזריטש]] ואחר כך של [[התולדות יעקב יוסף]] מפולנאה. הוא היה איש נלהב מאד, ביתר שאת ויתר עז על שאר חבריו תלמידי המגיד. | ||
התיישב בשפולע וסירב שיקראו לו רבי או צדיק והמשיכו לקרוא לו הסבא משפולע, היה עוסק הרבה בצדקה בפדיון שבויים ובלהחזיר הרבה אנשים בתשובה, נודע באהבת ישראל העצומה שהייתה לו ותמיד היה מלמד זכות על בני ישראל ובעיקר התפרסם בקדושתו ובריבוי נסים ומופתים שעשה והיה אומר על עצמו שכשהוא אוחז את האתרוג שלו בחג הסוכות הוא רואה על האתרוג את כל המקומות של כדור הארץ, וכל מה שנגזר בראש השנה על כל מקום ומקום. היהודי הקדוש מפשיסחא העיד {{ציטוטון|שיש בכח הסבא קדישא משפולי לעשות מכל איש גל של עצמות}}. | התיישב בשפולע וסירב שיקראו לו רבי או צדיק והמשיכו לקרוא לו הסבא משפולע, היה עוסק הרבה בצדקה בפדיון שבויים ובלהחזיר הרבה אנשים בתשובה, נודע באהבת ישראל העצומה שהייתה לו ותמיד היה מלמד זכות על בני ישראל ובעיקר התפרסם בקדושתו ובריבוי נסים ומופתים שעשה, והיה אומר על עצמו שכשהוא אוחז את האתרוג שלו בחג הסוכות הוא רואה על האתרוג את כל המקומות של כדור הארץ, וכל מה שנגזר בראש השנה על כל מקום ומקום. היהודי הקדוש מפשיסחא העיד {{ציטוטון|שיש בכח הסבא קדישא משפולי לעשות מכל איש גל של עצמות}}. | ||
== [[ספרן של צדיקים]] == | == [[ספרן של צדיקים]] == | ||
שורה 22: | שורה 22: | ||
בהקשר לכך מסופר, כי פעם היה ב[[ליאזנא]] בעת נשיאות כ"ק [[אדמו"ר הזקן]], והיה האכסניה שלו בעליה. והלך כ"ק רבינו | בהקשר לכך מסופר, כי פעם היה ב[[ליאזנא]] בעת נשיאות כ"ק [[אדמו"ר הזקן]], והיה האכסניה שלו בעליה. והלך כ"ק רבינו | ||
הגדול אליו, וכאשר הלך כ"ק רבינו הגדול על המדרגות, אמר אז השפאלער זיידע: "מי יעלה בהר הוי' כו'". וכאשר עלה אמר השפאלער זיידע | הגדול אליו, וכאשר הלך כ"ק רבינו הגדול על המדרגות, אמר אז השפאלער זיידע: "מי יעלה בהר הוי' כו'". וכאשר עלה אמר השפאלער זיידע לאדמו"ר הזקן איר "גייט צום דעם אלטן בהמה" - אתם הולכים אל ה[[בהמה]] הזקנה. והתחיל לבזות את עצמו כו'. [[אדמו"ר הרש"ב]] הוסיף: ואמר לי [[אדמו"ר מהר"ש|כ"ק אאמו"ר]] שמכיון ששורש נשמתו משם [[ב"ן]] שכנגד [[ספירת המלכות]] שתוכנה ומהותה "לית לה מגרמה כלום" לכן | ||
קרא עצמו בשם בהמה. ודרך כלל [[נשמה|נשמות]] אלו דשם ב"ן צריכים לבטל את עצמם (וי"ל דהביטול הוא | קרא עצמו בשם בהמה. ודרך כלל [[נשמה|נשמות]] אלו דשם ב"ן צריכים לבטל את עצמם (וי"ל דהביטול הוא | ||
שלא יהיה ח"ו וח"ו יניקה כו'. המספר).{{הערה|1=במוצאי [[שבת קודש]] פרשת שמות תרס"ז, בהיותו בווירצבורג, סיפר זאת כ"ק אדמו"ר הרש"ב. תורת שלום עמוד 84.}} | שלא יהיה ח"ו וח"ו יניקה כו'. המספר).{{הערה|1=במוצאי [[שבת קודש]] פרשת שמות תרס"ז, בהיותו בווירצבורג, סיפר זאת כ"ק אדמו"ר הרש"ב. תורת שלום עמוד 84.}} | ||
פעם אחת הזדמן הסבא קדישא למקום אחד בו המתינו הכל לבואו של אדמו"ר הזקן. כל תושבי העיר | פעם אחת הזדמן הסבא קדישא למקום אחד בו המתינו הכל לבואו של אדמו"ר הזקן. כל תושבי העיר התכוננו לבואו, בין ההכנות שטפו את רצפת [[בית הכנסת]] אליו יכנס אדמו"ר הזקן, והנה לתמהונם של כל הנוכחים הופיע הס"ק משפולי השתוחח עד לרצפה, ובזקנו הקדוש כיבד אותו, ויצר מעין שביל עד ארון הקודש, בידעו ששם תדרוכנה רגלי קדשו של אדמו"ר הזקן. על שאלת אחד מהקהל השיב לו: "אוי, איר וייסט גאר ניט וואס דאס איז"{{הערה|איש הפלא, מנשה מילר, עמוד 316 בתוכנת אוצר החכמה}}. | ||
==צאצאיו== | ==צאצאיו== | ||
שורה 34: | שורה 34: | ||
דברי תורתו של הסבא משפולי לא נכתבו. רק דברי תורה בודדים נותרו ממנו. אחד מהם בסידור לב שמח שכותב על הפסוק{{הערה|תהלים פרק קמז, טז}} הַנֹּתֵן שֶׁלֶג כַּצָּמֶר כְּפוֹר כָּאֵפֶר יְפַזֵּר: שמעתי ממורי חמי ([[רבי שלום מבעלזא]]) ז"ל שאמר בשם הצדיק משפאליע "שורש עלייות הוא ידוע חב"ד, ובזה נתעלה הפ"ר ניצוצין וזה מורה בסוד כ"ו פ"ר, כאפר כ"א פ"ר, יפזר י"ז פ"ר, שהוא חכמה בינה ודעת שורש העלייה בהתקשרות המחשבה". | דברי תורתו של הסבא משפולי לא נכתבו. רק דברי תורה בודדים נותרו ממנו. אחד מהם בסידור לב שמח שכותב על הפסוק{{הערה|תהלים פרק קמז, טז}} הַנֹּתֵן שֶׁלֶג כַּצָּמֶר כְּפוֹר כָּאֵפֶר יְפַזֵּר: שמעתי ממורי חמי ([[רבי שלום מבעלזא]]) ז"ל שאמר בשם הצדיק משפאליע "שורש עלייות הוא ידוע חב"ד, ובזה נתעלה הפ"ר ניצוצין וזה מורה בסוד כ"ו פ"ר, כאפר כ"א פ"ר, יפזר י"ז פ"ר, שהוא חכמה בינה ודעת שורש העלייה בהתקשרות המחשבה". | ||
רבי [[דוד יצחק אייזיק רבינוביץ']] מסקוליא כותב בספרו{{הערה|תהלה לדוד קיט, לט}} כי הסבא משפולי אמר שאדם אסור לו להיות עשה טוב יותר מאשר סור מרע. כשמסרו את הדברים לאדה"ז הגיב על כך כי זו היא שיטת [[בית שמאי]], אבל שיטת [[בית הלל]] אינה כך. ומבאר בספר שהכוונה למחלוקת בית שמאי ובית הלל בכתובות ( | רבי [[דוד יצחק אייזיק רבינוביץ']] מסקוליא כותב בספרו{{הערה|תהלה לדוד קיט, לט}} כי הסבא משפולי אמר שאדם אסור לו להיות עשה טוב יותר מאשר סור מרע. כשמסרו את הדברים לאדה"ז הגיב על כך כי זו היא שיטת [[בית שמאי]], אבל שיטת [[בית הלל]] אינה כך. ומבאר בספר שהכוונה למחלוקת בית שמאי ובית הלל בכתובות (יז, א) אם "כלה" - כלתה נפשי לה' "כמות שהיא", או "כלה נאה וחסודה ואפילו חיגרת ואפילו סומא" - כלומר אפילו אם עדיין לא תיקן עצמו כראוי. בספרו של בנו "נעימות ברוך" מבאר כי אדה"ז הולך לשיטתו{{הערה|1=[[ליקוטי אמרים - פרק י"ב]]}} שמעט מן האור הרוחני דוחה הרבה מן החושך. | ||
חלק מדברי תורתו, סיפורים ותולדות חייו מובאים בספר תולדות מהרא"ל וכן בספר איש הפלא לר' מנשה מילר. | חלק מדברי תורתו, סיפורים ותולדות חייו מובאים בספר תולדות מהרא"ל וכן בספר איש הפלא לר' מנשה מילר. |
עריכות