11,466
עריכות
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 23: | שורה 23: | ||
בתקיעת שופר ביום השני של [[ראש השנה]] ילבש הבעל תוקע בגד חדש ויהיה עליו בשעת ברכת שהחיינו{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/adhaz/sh/sh4/2/600/7.htm שו"ע אדמו"ר הזקן תר, ז]}}. [[הרבי]] כשהיה בעל תוקע ביום ב' דראש השנה שם מטפחת לבנה חדשה לצווארו וכך בירך שהחיינו. | בתקיעת שופר ביום השני של [[ראש השנה]] ילבש הבעל תוקע בגד חדש ויהיה עליו בשעת ברכת שהחיינו{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/adhaz/sh/sh4/2/600/7.htm שו"ע אדמו"ר הזקן תר, ז]}}. [[הרבי]] כשהיה בעל תוקע ביום ב' דראש השנה שם מטפחת לבנה חדשה לצווארו וכך בירך שהחיינו. | ||
ב[[יום טוב שני של גלויות]] יש לברך ברכת שהחיינו על מנת שלא יבואו לזלזל ביום טוב זה{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/adhaz/sh/sh3/1/490/1.htm?q=%D7%A9%D7%94%D7%97%D7%99%D7%99%D7%A0%D7%95 שו"ג אדמו"ר הזקן תצ, א]}}, ונהוג לאכול פרי חדש, המצריך גם הוא ברכת שהחיינו, ולכוון בברכה על היום ועל הפרי. | ב[[יום טוב שני של גלויות]] יש לברך ברכת שהחיינו ב [[קידוש]] על מנת שלא יבואו לזלזל ביום טוב זה{{הערה|1=[https://chabadlibrary.org/books/adhaz/sh/sh3/1/490/1.htm?q=%D7%A9%D7%94%D7%97%D7%99%D7%99%D7%A0%D7%95 שו"ג אדמו"ר הזקן תצ, א]}}, ונהוג לאכול פרי חדש, המצריך גם הוא ברכת שהחיינו, ולכוון בברכה על היום ועל הפרי. המנהג הוא לאכול את הפרי חדש קודם נטילת הידיים לסעודה{{הערה|ראה [https://chabadlibrary.org/books/maharyatz/sichos/706-10/5/3/159.htm ספר השיחות תש"ח עמ' 159] בסעודת ליל ב' דראש השנה}}. | ||
ב[[שביעי של פסח]] וב[[אחרון של פסח]] היו רבותינו נשיאינו נוהגים לדבר אודות ענין אמירת שהחיינו, ומבארים מדוע בימים אלו אין אומרים שהחיינו{{הערה|משיחת אחש"פ תשמ"ג. ומציין זאת הרבי כ"דבר פלא" בהנהגת רבותינו נשיאינו, שעצם הדיבור אודות הברכה מורה על שייכותה לימים אלו, אע"פ שאין אומרים אותה בפועל}}. | ב[[שביעי של פסח]] וב[[אחרון של פסח]] היו רבותינו נשיאינו נוהגים לדבר אודות ענין אמירת שהחיינו, ומבארים מדוע בימים אלו אין אומרים שהחיינו{{הערה|משיחת אחש"פ תשמ"ג. ומציין זאת הרבי כ"דבר פלא" בהנהגת רבותינו נשיאינו, שעצם הדיבור אודות הברכה מורה על שייכותה לימים אלו, אע"פ שאין אומרים אותה בפועל}}. | ||
נוהגין שאין מברכים שהחיינו בימי [[ספירת העומר]]{{הערה|ספר המנהגים, מלוח 'היום יום' עמ' מח}}. וכן אין מברכים בימי [[בין המצרים]]. | נוהגין שאין מברכים שהחיינו בימי [[ספירת העומר]]{{הערה|ספר המנהגים, מלוח 'היום יום' עמ' מח}}. וכן אין מברכים בימי [[בין המצרים]]. | ||
[[אדמו"ר הריי"צ]] אמר שבאמירת ברכת שהחיינו ב[[קידוש]] של [[שמחת תורה]] יש לכוון על ה[[תורה]]{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/maharyatz/sichos/706-10/6/10/281.htm ספר השיחות תש"ט עמ' 281]}}. [[הרבי]] ביאר עניין זה, שלמרות שברכת שהחיינו היא על דבר הבא מזמן לזמן, ואילו התורה היא תמידית, בכל זאת צריך להיות התחדשות בתורה ועל זה הכוונה בברכה{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/4/10/72.htm שיחת ליל שמחת תורה קודם הקפות תשי"ב], [https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/21/10/88.htm תשח"י] ועוד}}. | |||
[[חסידים]] ש[[נסיעה לרבי|נוסעים לרבי]], בפעם הראשונה שרואים פניו נוהגים לברך שהחיינו. | [[חסידים]] ש[[נסיעה לרבי|נוסעים לרבי]], בפעם הראשונה שרואים פניו נוהגים לברך שהחיינו. |
עריכות