12,845
עריכות
חסיד של הרבי (שיחה | תרומות) (←רקע) |
חסיד של הרבי (שיחה | תרומות) (←רקע) |
||
שורה 6: | שורה 6: | ||
בשנת [[תשע"ב]] הקימו קבוצת הורים ב[[כפר חב"ד]] חיידר מיוחד שיהיה על [[חינוך על טהרת הקודש|טהרת הקודש]] שיוכל לשרת את ילדי הכפר, החיידר נקרא אז "החיידר החסידי", מנהל החיידר היה ר' [[יצחק פייביש גינזבורג]]. אך בשנת [[תשע"ג]] פרשו קבוצת הורים מהחיידר והקימו אותו מחדש עם הנהלה מרועננת יותר ועם צוות מורים חדשים, בהנהלה כיהנו ר' [[אריה קירשנזפט]] ור' [[שלמה רייניץ]]. | בשנת [[תשע"ב]] הקימו קבוצת הורים ב[[כפר חב"ד]] חיידר מיוחד שיהיה על [[חינוך על טהרת הקודש|טהרת הקודש]] שיוכל לשרת את ילדי הכפר, החיידר נקרא אז "החיידר החסידי", מנהל החיידר היה ר' [[יצחק פייביש גינזבורג]]. אך בשנת [[תשע"ג]] פרשו קבוצת הורים מהחיידר והקימו אותו מחדש עם הנהלה מרועננת יותר ועם צוות מורים חדשים, בהנהלה כיהנו ר' [[אריה קירשנזפט]] ור' [[שלמה רייניץ]]. | ||
אך בשנת [[תשע"ה]] הוחלף הצוות מחדש וההנהלה שונתה, בהנהלה כיהנו במהלך השנים ר' יצחק ועקנין, ר' [[מנחם מענדל אקסלרוד (מולדובה)|מנחם מענדל אקסלרוד]], וכנמנכ"ל כיהן ר' יצחק זאב ברנדלר, החיידר נקרא [[בית חינוך ליובאוויטש]]. | אך בשנת [[תשע"ה]] הוחלף הצוות מחדש וההנהלה שונתה, בהנהלה כיהנו במהלך השנים ר' יצחק ועקנין, ר' [[מנחם מענדל אקסלרוד (מולדובה)|מנחם מענדל אקסלרוד]], וכנמנכ"ל כיהן ר' יצחק זאב ברנדלר, החיידר נקרא [[בית חינוך ליובאוויטש]] (או [[חיידר ליובאוויטש]]). | ||
[[חיידר ליובאוויטש]] נדד במהלך השנים בעשרות מקומות, כאשר המקום הראשון שבו שכן היה בעזרת הנשים של [[בית כנסת המרכזי כפר חב"ד]], לאחר מכן נדד ל[[בית הכנסת ישראל אריה לייב (כפר חב"ד)|בית הכנסת ישראל אריה לייב]], ולאחר מכן ל[[בית ספר למלאכה]], עד שהועתק באופן סופי למקום קטן בסמוך ל[[אור שמחה כפר חב"ד]]. | [[חיידר ליובאוויטש]] נדד במהלך השנים בעשרות מקומות, כאשר המקום הראשון שבו שכן היה בעזרת הנשים של [[בית כנסת המרכזי כפר חב"ד]], לאחר מכן נדד ל[[בית הכנסת ישראל אריה לייב (כפר חב"ד)|בית הכנסת ישראל אריה לייב]], ולאחר מכן ל[[בית ספר למלאכה]], עד שהועתק באופן סופי למקום קטן בסמוך ל[[אור שמחה כפר חב"ד]]. | ||
במשך הזמן למרות כל המאבקים השונים שהתנהלו ולמרות כל המאמצים החיידר לא הוכר ע"י משרד החינוך | המקום היה קטן וצר מלהכיל את כמות התלמידים והיה לקוי בעשרות פגמים, בין הפגמים נתן למנות ליקוי במערכת המים של החיידר, כאשר במהלך הימים היו עולים על גדותם ומציפים את כל כיתות הלימוד, בעיות במערכת החשמל כאשר התלמידים היות נתקעים באמצע חורף ללא מחמם, או באמצע הקיץ ללא מזגן, ועוד. הבעיה לכל זה היה שלחיידר לא נתן תקציב מהמדינה או מ[[ועד כפר חב"ד]]. | ||
במשך הזמן למרות כל המאבקים השונים שהתנהלו ולמרות כל המאמצים החיידר לא הוכר ע"י משרד החינוך ולא נתן לו סמל מוסד. | |||
{{להשלים}} | {{להשלים}} | ||
עריכות