1,732
עריכות
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(71 גרסאות ביניים של 20 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:אוהל | {{עריכה|ערוך בצורת כתבה}} | ||
[[קובץ:גבריאל גורדון - אוהל ליובאוויטש.jpeg|ממוזער|שמאל|הרב [[גבריאל גורדון]], יו"ר הארגון 'ליובאוויטש - רוסיה - המקומות הקדושים', המתחזק ומשמר את האוהל, בית העלמין וחצר רבותינו בעיירה, מדליק את נר התמיד של כ"ק [[אדמו"ר מהר"ש]]]] | |||
[[קובץ:אוהל הצמח צדק והמהרש על רקע בית העלמין.jpg|ממוזער|שמאל|אוהל הצמח צדק והמהר"ש על רקע בית העלמין בליובאוויטש]] | |||
'''[[אוהל (קבר הצדיק)|אוהל]] [[אדמו"ר הצמח צדק]] ו[[אדמו"ר מהר"ש]]''' הוא בעיירה [[ליובאוויטש]], שם [[הסתלקות|הסתלקו]] ונקברו. האוהל ממוקם בתוך בית העלמין היהודי, אשר נהרס במשך השנים, ובשנים האחרונות משוקם על ידי הרב [[גבריאל גורדון]] בהדרכת רבני חב"ד. | |||
== ביקור אדמו"ר הריי"צ באוהל == | == ביקור אדמו"ר הריי"צ באוהל == | ||
בערב [[ר"ח]] [[אלול]] שנת [[תרפ"ב]] נסע [[אדמו"ר הריי"צ]] לליובאוויטש להשתטח באהלי הקודש. בהיותו שם חזר [[מאמר]] [[חסידות]] בבית הכנסת אשר בבית החומה. הייתה זאת הפעם היחידה שביקר בליובאוויטש אחרי קבלת נשיאות חב"ד. | |||
== חורבן האוהל בימות [[השואה]] == | |||
[[קובץ:מציבות רבותינו לאחר השואה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מציבות [[אדמו"ר הצמח צדק]] ו[[אדמו"ר המהר"ש]] אחרי [[השואה]]. ה'[[אוהל (קבר הצדיק)|אוהל]]' שהיה סביב נהרס קודם בידי הגויים המקומיים]] | |||
בקיץ [[תש"א]] תקופת השואה, כבשו הגרמנים את העיירה. ב[[י"ד בחשוון]] [[תש"ב]] רצחו את כל 483 היהודים אשר בה. | |||
בקיץ [[תש"א]] כבשו הגרמנים את העיירה. ב[[ | |||
בתקופה שנחרבה החצר נחרב גם האהל. גם בית המדרש המחובר לאהל נחרב והנכרים גנבו את כתלי הגדר. | בתקופה שנחרבה החצר נחרב גם האהל. גם בית המדרש המחובר לאהל נחרב והנכרים גנבו את כתלי הגדר. כשהרוסים החלו להדוף את הנאצים מ[[רוסיה]] נפגעה העיירה ליובאוויטש קשות מהקרבות ורובה נחרבה, והמצבות באוהל ניזוקו ונפלו. | ||
בשנת [[תרפ"ד]] (1924) השתדל אדמו"ר הריי"צ לתקן את האהל, אמנם המצב הכללי הלך והחמיר במשך השנים. | |||
בימי [[מלחמת העולם השנייה]], בעת שהנאצים ימ"ש הרגו את יהודי העיירה, הם הרסו גם את האוהל הקדוש. | |||
== בניית המצבות מחדש == | |||
[[קובץ:הקמת הגדר סביב מצבות רבותינו.jpg|שמאל|ממוזער|250px|אחרי שיקום המצבות והקמת גדר סביבם]] | |||
האפשרות הראשונה שהייתה לאחדים מאנ"ש לבוא לליובאוויטש, הייתה בשנת [[תשכ"ו]]. לצורך זה נסע הרב [[אבא דוד גורביץ]], מ[[טשקנט]] הרחוקה אל ליובאוויטש, והקים שם את מצבות אדמו"ר הצמח צדק ואדמו"ר המהר"ש ההרוסות. | |||
את האהל בנו מחדש בשנת [[תשמ"ט]], הרב [[דוד נחשון]] ור' [[אבי טאוב]]. מאז ואילך מרבים אנ"ש לנסוע לליובאוויטש, לבקר בחצר רבותינו ולהשתטח על ציוני רבותינו. | את האהל בנו מחדש בשנת [[תשמ"ט]], הרב [[דוד נחשון]] ור' [[אבי טאוב]]. מאז ואילך מרבים אנ"ש לנסוע לליובאוויטש, לבקר בחצר רבותינו ולהשתטח על ציוני רבותינו. | ||
עברו שנים רבות ובשנת [[תשכ"ח]] החליטו שניים מהחסידים שנשארו ב[[רוסיה]] - ר' [[מוטל קוזלינר]] ור' [[דוד אבא גורביץ']] לדאוג לשיפוץ ובניית האוהל שנהרס כחמישים שנה קודם לכן, לשפצו, לנקות ולפנות את ההרס הרב שהיה במקום ולסמנו בגדר שתהווה כבוד וציון דרך לחסידים שיבואו להתפלל במקום. | |||
באותה תקופה עדיין שלט ב[[רוסיה]] השלטון הסובייטי, ומשימה של שיפוץ אוהל קדוש הייתה בגדר חלום, אך שני חסידים נועזים אלו לא התפעלו והחליטו לעשות את המלאכה בכל מחיר. לאחר מאמצים רבים הם השיגו את סכום הכסף הנדרש ואז יצא ר' דוד אבא להמשך המלאכה. | |||
עברו שנים רבות ובשנת [[תשכ"ח]] החליטו שניים מהחסידים שנשארו | |||
באותה תקופה עדיין שלט | |||
ר' דוד אבא שהתגורר באותה העת ב[[טשקנט]] לקח את ילדו בן התשע והחל לנוע לכיוון העיירה ליובאוויטש. אחת התחנות בדרך הארוכה הייתה בעיירה [[חרקוב]] שם פגש ר' דוד אבא את החסיד הישיש ר' [[שניאור זלמן סקבלו]] שלמד בצעירותו בעיירה ליובאוויטש. ר' דוד אבא חשב לצרף לנסיעתו את סקבלו, אך תשישותו הרבה לא איפשרה זאת. סקבלו המליץ לצרף לנסיעה במקומו את שכנתו גב' שרה פסיא שגרה בעברה בעיירה רודניא הסמוכה לליובאוויטש אך גם היא סירבה להצעה עקב תשישות, שרה פסיא מסרה לדוד אבא את שמו של קרוב משפחה שגר בעיירה רודניא - ר' נחום לבקובסקי שמו. | ר' דוד אבא שהתגורר באותה העת ב[[טשקנט]] לקח את ילדו בן התשע והחל לנוע לכיוון העיירה ליובאוויטש. אחת התחנות בדרך הארוכה הייתה בעיירה [[חרקוב]] שם פגש ר' דוד אבא את החסיד הישיש ר' [[שניאור זלמן סקבלו]] שלמד בצעירותו בעיירה ליובאוויטש. ר' דוד אבא חשב לצרף לנסיעתו את סקבלו, אך תשישותו הרבה לא איפשרה זאת. סקבלו המליץ לצרף לנסיעה במקומו את שכנתו גב' שרה פסיא שגרה בעברה בעיירה רודניא הסמוכה לליובאוויטש אך גם היא סירבה להצעה עקב תשישות, שרה פסיא מסרה לדוד אבא את שמו של קרוב משפחה שגר בעיירה רודניא - ר' נחום לבקובסקי שמו. | ||
שורה 29: | שורה 33: | ||
בליובאוויטש הם פגשו בגוי מקומי שיחד עם אשתו הובילם למרכז היער, שם הסיטה אשת הגוי כמה שיחים ואז נגלו לעיניהם שתי מצבות, האחת של האדמו"ר הצמח צדק והשנייה של האדמו"ר המהר"ש. בשלב זה ביקש דוד אבא מהגויים שיחזרו לביתם וישאירו אותו לבדו בכדי שיוכל להתפלל על קברי אבותיו. כשהלכו הגויים החלו הוא ובנו בניקוי המצוב וגיזום הצמחייה שמסביב. לאחר עבודה מאומצת היה המקום נקי וכשיר להתקנת הגדר. ר' דוד אבא צייר תרשים של מבנה הגדר, שתוכל להתאים למקום ולא תתקע בעצים שמסביב. | בליובאוויטש הם פגשו בגוי מקומי שיחד עם אשתו הובילם למרכז היער, שם הסיטה אשת הגוי כמה שיחים ואז נגלו לעיניהם שתי מצבות, האחת של האדמו"ר הצמח צדק והשנייה של האדמו"ר המהר"ש. בשלב זה ביקש דוד אבא מהגויים שיחזרו לביתם וישאירו אותו לבדו בכדי שיוכל להתפלל על קברי אבותיו. כשהלכו הגויים החלו הוא ובנו בניקוי המצוב וגיזום הצמחייה שמסביב. לאחר עבודה מאומצת היה המקום נקי וכשיר להתקנת הגדר. ר' דוד אבא צייר תרשים של מבנה הגדר, שתוכל להתאים למקום ולא תתקע בעצים שמסביב. | ||
לאחר שסיים חזר דוד אבא לרודניא והצליח לשכנע את אחד מהמפעלים שירכיבו עבורו את הגדר. מכיוון שהכנת הגדר לקחה כשבוע נאלץ דוד אבא לנסוע ולהמתין בעיר הגדולה - מוסקבה בכדי שלא ייתפס. כשהייתה הגדר מוכנה נולדה בעייה חדשה: בעלי המפעל שהבינו למה הולכת לשמש הגדר לא הסכימו לבצע בעצמם את ההתקנה שמסמלת את השתתפותם במבצע יהודי שנוגד לחוקי הקומניזם. לאחר השתדלות רבה נמצא הפועל שהסכים להסיע את הגדר למקום שם הוא עבד יחד עם ר' דוד אבא (שהרגיש זכות נפלאה להשתתף בבניה עצמה) והם הקימו את הגדר. | לאחר שסיים חזר דוד אבא לרודניא והצליח לשכנע את אחד מהמפעלים שירכיבו עבורו את הגדר. מכיוון שהכנת הגדר לקחה כשבוע נאלץ דוד אבא לנסוע ולהמתין בעיר הגדולה - [[מוסקבה]] בכדי שלא ייתפס. כשהייתה הגדר מוכנה נולדה בעייה חדשה: בעלי המפעל שהבינו למה הולכת לשמש הגדר לא הסכימו לבצע בעצמם את ההתקנה שמסמלת את השתתפותם במבצע יהודי שנוגד לחוקי הקומניזם. לאחר השתדלות רבה נמצא הפועל שהסכים להסיע את הגדר למקום שם הוא עבד יחד עם ר' דוד אבא (שהרגיש זכות נפלאה להשתתף בבניה עצמה) והם הקימו את הגדר. | ||
סיפור ההקמה נשאר בסוד עד ליציאת משפחת גורביץ' מ[[רוסיה]] בשנת [[תשל"א]]. ב[[תשרי]] [[תשל"ב]] - כמה חודשים לאחר יציאתם, הגיע דוד אבא לרבי מלך המשיח, שם הוא כתב דו"ח מפורט עם כל פרטי ההקמה. לאחר תקופה נודע לו שהרבי לו קיבל את הדו"ח והוא התיישב לכתוב דו"ח נוסף עליו ענה הרבי '''תשואות חן'''. | |||
== בניית האוהל מחדש == | |||
[[קובץ:מהרש.jpg|250px|ממוזער|שמאל|האוהל לאחר בנייתו]] | |||
כעשרים שנה לאחר מכן, לאחר התפרקותה של ברית המועצות, שב ר' דוד אבא לליובאוויטש, שם הוא ראה את האוהל המפואר שבנו ר' [[דוד נחשון]] ור' [[אבי טאוב]] בשנת [[תנש"א]] כיאה לציוני [[רבותינו נשיאנו]].{{הערה|1=[http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=9 כתבה בבית משיח על בניית האוהל]}} | |||
{{הערה|[https://chabad.info/magazine/260510/ ר' אבי טאוב ע"ה בהקמת האוהל בעיירה ליובאוויטש {{אינפו}}]}} | |||
== האוהל כיום == | |||
{{לעדכן}} | |||
[[קובץ:שיפוצים-באוהל-בליובאוויטש.JPG|שמאל|ממוזער|שיפוצים באוהל]] | |||
[[קובץ:אבא דוד גורביץ שחזור הקמת מצבות ליובאוויטש.jpeg|שמאל|ממוזער|הרב אבא דוד גורביץ במהלך שחזור הקמת מצבות אדמו"רי ליובאוויטש]] | |||
בשנים האחרונות עבר בית העלמין בליובאוויטש שיפוץ נרחב שעיקר השיפוצים מתמקדים באוהל. | |||
הסירו מהאוהל את הגג{{הערה|עפ"י הנחיית [[הרבי]] ב[[אוהל אדמו"ר הריי"צ]]{{מקור}}}}. | |||
'''בית כנסת העקידה''' שוחזר{{הערה|[https://chabad.info/news/623586/ התרגשות בעיירה ליובאוויטש: שוחזר "בית הכנסת של העקדה"{{אינפו}}]}} | |||
ודרך מיוחדת נסללה מ'''חצר רבותינו נשיאנו''' אל ה'''אוהל'''. | |||
{{להשלים}} | |||
{{ליובאוויטש}} | |||
== ראו גם == | |||
*[[אוהל אדמו"ר הריי"צ]] | |||
*[[אוהל (קבר הצדיק)]] | |||
*[[אוהל הרבניות]] | |||
==קישורים חיצוניים== | |||
*[[שניאור ברגר]], '''[https://chabadpedia.co.il/images/e/e1/%D7%94%D7%A7%D7%9E%D7%AA_%D7%90%D7%95%D7%94%D7%9C_%D7%A8%D7%91%D7%95%D7%AA%D7%99%D7%A0%D7%95_%D7%91%D7%9C%D7%99%D7%95%D7%91%D7%90%D7%95%D7%95%D7%99%D7%98%D7%A9.pdf הקמת אוהל רבותינו נשיאינו בליובאוויטש]''', ראיון עם הרב [[דוד נחשון]], שבועון בית משיח גליון 1018 עמוד 33 | |||
*שניאור ברגר, '''[https://chabadpedia.co.il/images/e/e9/%D7%94%D7%A7%D7%9E%D7%AA_%D7%92%D7%93%D7%A8_%D7%9E%D7%A6%D7%99%D7%91%D7%95%D7%AA_%D7%A8%D7%91%D7%95%D7%AA%D7%99%D7%A0%D7%95_%D7%9C%D7%99%D7%95%D7%91%D7%90%D7%95%D7%95%D7%99%D7%98%D7%A9_%D7%93%D7%95%D7%93_%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%91%D7%99%D7%A5.pdf הקמת גדר מצבות רבותינו נשיאינו]''', ראיון עם הרב [[דוד אבא גורביץ']], שבועון בית משיח גליון ח' טבת תשס"ג עמוד 24 | |||
*אהליאב אבוטבול, '''[https://chabadpedia.co.il/images/2/23/%D7%91%D7%99%D7%93_%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99_%D7%97%D7%91%D7%93_%D7%91%D7%9C%D7%99%D7%95%D7%91%D7%90%D7%95%D7%95%D7%99%D7%98%D7%A9.pdf הכרעות בית דין רבני חב"ד בבית החיים בליובאוויטש]''', בתוך 'העיירה ליובאוויטש מתעוררת', שבועון בית משיח גליון 944 עמוד 76 | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה: | |||
[[קטגוריה:אוהלי רבותינו נשיאינו]] | |||
[[קטגוריה:ליובאוויטש]] |
עריכות