שער היחוד והאמונה
שער היחוד והאמונה הוא החלק השני מחמשת החלקים בספר התניא (ונקרא גם לקוטי אמרים חלק שני), וכולל הסבר שכלי בחידוש של הבעל שם טוב בנוגע לאחדות השם. לשער זה נדפסה הקדמה בשם 'חינוך קטן' והוא מחולק ל-12 פרקים. שער זה הוא היחיד שהודפס כבר במהדורה הראשונה יחד עם ספר התניא, כנספח לחלק הראשון 'לקוטי אמרים'.
שער היחוד והאמונה> |
---|
הקדמה - חינוך קטן |
א' · ב' · ג' · ד' · ה' · ו' · ז' · ח' · ט' · י' · י"א · י"ב |
בחלק זה מבאר אדמו"ר הזקן בצורה שכלית את שיטת הבעל שם טוב שהאמונה באחדות ה' אין פירושה רק שלילת אלוקה נוסף מבלעדי ה' או שלילת ממוצעים גשמים ורוחניים בין האדם לאלוקיו, אלא האמונה היא שהקדוש ברוך הוא הוא המציאות האמיתית היחידה וחוץ ממנו שאין שום מציאות - "אין עוד מלבדו". כל מה שנראה כאילו הוא חוץ ממנו, אינו מציאות אמיתית. הסיבה לכך נעוצה בכך שקיום מציאות הנבראים היא מכוח מאמר ה' המחיה אותו בכל רגע[1] ולולי היה ה' מהווה אותם, היו חוזרים לאין ואפס כמו לפני הבריאה.
הוצאה לאור
הדפסת התניא בפעם הראשונה נגמרה ביום שלישי כ' כסלו תקנ"ז בסלאוויטא, ובמהדורה הראשונה נדפס מלבד החלק ראשון - 'ספר של בינונים' לקוטי אמרים הכולל את נ"ג פרקי התניא, החלק שני בשם 'שער היחוד והאמונה' עם ההקדמה של 'חינוך קטן'.[2].
בשיחת פרשת בראשית תשכ"ט דיבר הרבי על כך שביכולתם של בני ישראל לפעול הכרה באחדות ה' בשלילת השיתוף אף על הגויים, ובזמן האחרון אומות העולם פתוחים יותר לקבל דעתם של היהודים, וזו הסיבה להדפסת שער היחוד והאמונה באנגלית.
תוכן השער
בחלקו הראשון של התניא הוסבר איך לעורר את אהבת ה', ובהמשך לכך מוסבר בשער היחוד והאמונה כיצד לעורר את האמונה בה' שהיא הראשית והיסוד לאהבה.
בכותרת שכתב אדמו"ר הזקן לפני הפרק הראשון, מציין ששער היחוד והאמונה בא לבאר את דברי הזוהר שהפסוק שמע ישראל הוא יחודא עילאה וברוך שם כבוד מלוכותו הוא יחודא תתאה, והתוכן של הפרקים באים לבאר את תוכן ההתבוננות בדברים המעוררים את האהבה והיראה ויסודן.
חלק זה מיוסד על שיטת הבעל שם טוב[3] שהאמונה באחדות ה' אין פירושה רק שלילת אלוקה נוסף מבלעדי ה' או שלילת ממוצעים גשמים ורוחניים בין האדם לאלוקיו, אלא האמונה היא שהקדוש ברוך הוא הוא המציאות האמיתית היחידה וחוץ ממנו אין שום מציאות - "אין עוד מלבדו". כל מה שנראה כאילו הוא חוץ ממנו, אינו מציאות אמיתית. הסיבה לכך נעוצה בכך שקיום מציאות הנבראים היא מכוח מאמר ה' המחיה אותו בכל רגע[4] ולולי היה ה' מהווה אותם, היו חוזרים לאין ואפס כמו לפני הבריאה.
בפרטיות, החלק הראשון בשער היחוד והאמונה (פרקים א'-ז') מבאר את אחדות ה' ביחס לעולמות, והחלק השני (פרקים ח'-י"ב) מבאר שהקב"ה אינו מורכב ואינו ריבוי חס ושלום.
להלן תוכן תמציתי של פרקי שער היחוד והאמונה:
- הקדמה: חינוך קטן - האמונה היא היסוד לכל עבודת ה'
- פרק א' - שיטת הבעל שם טוב, היא שהעולם נברא כל רגע מחדש מאין ליש
- פרק ב' - ההכרח השכלי לשיטת הבעל שם טוב
- פרק ג' - המשל מאור השמש לשיטת הבעל שם טוב
- פרק ד' - כח הצמצום, וכיצד למרות שהנבראים בטלים למקורם הם מרגישים עצמם למציאות
- פרק ה' - גילוי אלוקות בעולם על ידי קיום המצוות
- פרק ו' - פירוש יחוד השם הוא "אין עוד מלבדו" ולהחדיר זאת בידיעה, צריך התבוננות
- פרק ז' - יחודא עילאה ויחודא תתאה וההבדל ביניהם, וביאור הענין שצמצום לאו כפשוטו
- פרק ח' - אחדותו של הקב"ה פשוטה.
- פרק ט' - יחוד הספירות באלוקות.
פרק י' - ביטול האור במאור - המשל והנמשל.
- פרק י"א - יחוד עשרה מאמרות המקשרים בין הספירות לעולמות
- פרק י"ב - האחדות אינה רק מצד הבורא, אלא גם מצד ההתהוות בפועל
מושגים המבוארים בחלק זה
שער היחוד והאמונה מבאר מושגים ונושאים יסודיים רבים בתורת החסידות, בהם:
לימוד שער היחוד והאמונה
פעמים רבות המליץ הרבי להתחיל את הלימוד בספר התניא דווקא מהחלק של אגרת התשובה, ורק לאחריה ללמוד את שער היחוד והאמונה ואת ליקוטי אמרים (אלא אם כן מדובר על אדם שעסוק בהשכלה וחקירות, שאז יש להתחיל ללמוד איתו משער היחוד והאמונה)[5].
כאשר שאלו את הרבי בנוגע לרכישת מידת הזריזות, הציע הרבי ללמוד את שער היחוד והאמונה שבספר התניא, ולאחר שהתוכן שלו יחדור בתודעת האדם שהקב"ה 'מלוא כל הארץ כבודו' כפשוטו ממש, יתבונן בדברים המופיעים בפתיחת השולחן ערוך, שהוא עומד לפני מלך גדול, וכל פעם שיצטרך לעורר בעצמו את מידת הזריזות, יתבונן בכך שוהנה השם ניצב עליו, וזה יוסיף אצלו במידת הזריזות[6].
ביחידות לר' שלום אואקי מחברי הגרופ הצרפתי הורה לו הרבי ללמוד ביחוד את פרק ב' בשער היחוד והאמונה.
ראו גם
- רבי מאיר אבן גבאי, דרך אמונה
- חובת הלבבות - שער היחוד
- אדמו"ר האמצעי, נר מצוה ותורה אור - שער האמונה ושער היחוד
- אדמו"ר הצמח צדק, ספר החקירה (דרך אמונה)
לקריאה נוספת
- ישראל נחום וילהלם, יסודות ושורשים בשער היחוד והאמונה (תשע"ז)
- זלמן גופין, שער היחוד והאמונה - מבואר - (תשס"ו. מהדורה חדשה ומורחבת בעלת 2 כרכים, תשע"א)
- מיכאל חנוך גולומב, יסודות בשער היחוד והאמונה (2 חוברות)
הערות שוליים
- ↑ מבוסס על הפסוק "לעולם ה' דברך ניצב בשמים"
- ↑ לוח היום יום - כ' כסלו.
- ↑ אחד הדברים המופלאים שניתן לראות בחלוקת המורה שיעור בלימוד התניא, שהן בשנה פשוטה והן בשנה מעוברת לומדים את התניא בשיעורים החופפים ליום ההילולא של הבעל שם טוב שהסתלק ביום ב' דחג השבועות.
- ↑ מבוסס על תורת הבעל שם טוב בביאור הפסוק "לעולם ה' דברך ניצב בשמים".
- ↑ אגרות קודש חלק י"ז עמוד קז, עמוד מו, ועמוד שעב.
- ↑ אגרות קודש חלק י"ב עמוד שלו.