בת מצווה
בת מצווה הוא הזמן בו מתחייבת האשה במצוות השייכות לה, עם הגיעה לגיל 12.
![](/images/thumb/a/a8/%D7%91%D7%A8%D7%9B%D7%AA_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%9C%D7%91%D7%AA_%D7%9E%D7%A6%D7%95%D7%94.jpg/250px-%D7%91%D7%A8%D7%9B%D7%AA_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%9C%D7%91%D7%AA_%D7%9E%D7%A6%D7%95%D7%94.jpg)
בספרות התורנית
המקור בחז"ל לכך שהאשה בגיל 12 מתחייבת במצוות הוא בדברי המשנה[1]: "בת שתים עשרה שנה ויום אחד נדריה קיימין", וכן נפסק להלכה ברמב"ם[2] שבגיל שתים עשרה שנה ויום אחד היא מתחייבת בכל המצוות השייכות לה.
את הסיבה לכך שגיל ההתחייבות במצוות אצל האשה קודם בשנה להתחייבות במצוות של האיש[3], מסביר הרא"ש[4] על פי דברי המדרש בבראשית רבה: "נתן הקב"ה בינה יתרה באישה יותר מבאיש. פירוש: הקדים בה בינה יותר מבאיש", כלומר שהדבר נובע מכך שההתפתחות השכלית של האישה קודמת לזו של הגבר. אדמו"ר הזקן כותב[5] שהטעם לכך הוא היות ואז הוא "גמר כניסה נפש הקדושה באדם", ולכן אז מתחייבת האשה במצוות מן התורה.
השמחה ביום זה
על פי דברי הזוהר שהשמחה ביום הבר מצווה צריך להיות כמו ביום החתונה, כותב הרבי[6] שכך צריך להיות גם אצל בנות מצוה, היות וגם הן מתחייבות ביום זה במצוות.
במקום אחר הרבי מוסיף, כי שמחה זו צריכה להיות לא רק אצל בת המצווה עצמה, אלא גם אצל כל בני ישראל[7].
טקס בת מצוה
לאורך ההיסטוריה לא נערכו טקסי בת מצוה מטעמי צניעות, ועם הופעתן של התנועות הרפורמיות שהחלו לדרוש שוויון ולערוך מסיבות בת מצוה לאשה יצאו רבנים רבים נגד התופעה, ביניהם הרב אהרן וולקין שאסר את החגיגה משום האיסור ללכת בחוקות הגויים, והרב משה פיינשטיין שאסר לערוך אירוע כזה בבית כנסת[8], וכן רבנים הנמנים על חוגי העדה החרדית[9].
הרבי לא שלל לחלוטין את עריכת הטקס במקרה שחברות הכיתה נוהגות לערוך חגיגה[10], אך הורה להמעיט בכך ככל היותר ולעשות משהו צנוע בדוגמת חגיגת יום הולדת[11], ובמקרים מסויימים הורה להנהלת המוסדות שהחגיגות יערכו רק יחד עם חגיגות הנערכות בלאו הכי כגון מסיבות שבת ומלוה מלכה[12].
מנהגי בת מצוה
ערך מורחב – מנהגי יום הולדת |
בנוסף לקיום מנהגי יום הולדת, הוסיף הרבי מנהגים מיוחדים לבת מצוה, והורה שילדות המגיעות לגיל בת מצוה יתנו צדקה באותו יום גם לפני תפילת שחרית וגם לפני תפילת מנחה, וכן ההורים יתנו לזכותם[13], ובמקרה שנותנים בלאו הכי יתנו בהוספה[14], ויתנו את הצדקה למוסד חינוך[15].
כמו כן הורה הרבי שהנערה בת המצווה תלמד מזמור י"ג בספר תהילים[16].
יחידות לחתני בר מצוות
מאז שהרבי הפסיק לקבל בחדרו ליחידות פרטית, החל הרבי להנהיג סדר של יחידות לחתני בר מצוה ובנות מצוה במהלכן נשא בפני הנערים והנערות שיחות מיוחדות על המשמעות של יום זה עבורם.
ראו גם
לקריאה נוספת
- מנחם מענדל זלמנוב, בת י"ב למצוות - מתורתו של הרבי מליובאוויטש על בת מצוה ומשמעותה, שבט תשנ"ט
- פ. גלדציילר, בת מצווה חסידית - הכנה ומחשבה בתורת חב"ד, טבת תשע"ג
קישורים חיצוניים
- מכתב אדמו"ר הרש"ב לבת המצווה של הרבנית חיה מושקא
- כשהרבי כתב בכתב סתרים לנערת בת מצווה
- אסור! למבוגרים בלבד! מסר של הרב לבתו שחגגה בת מצוה
- עם מוזר אנחנו, היהודים, חוגגים את הבת מצוה
הערות שוליים
- ↑ נדה פרק ה' משנה ו'
- ↑ הלכות שביתת עשור, ב', י"א.
- ↑ למה חוגגים בר מצווה בגיל 13, ובת מצווה בגיל 12?
- ↑ ביאור בסגנון דומה מביא הרבי בלקוטי שיחות חלק י' עמוד 70, באגרות קודש חלק ו' עמוד קצט, ובשיחת כ"ז אלול תשמ"ב - התוועדויות עמוד 2269.
- ↑ שולחן ערוך אורח חיים מהדורה ב' סוף סימן ד'.
- ↑ ספר השיחות תשמ"ח חלק א' עמוד 332 הערה 21.
- ↑ שיחת הרבי ביחידות לחתני בר מצווה, ליל ט"ו תמוז תשמ"ה.
- ↑ שו"ת אגרות משה חלק או"ח א' סימן קד.
- ↑ אוצרות ירושלים, קכ"ט, עמודים תס"א-תס"ג
- ↑ ילקוט בר מצוה עמוד 129.
- ↑ יחידות לרב הלל פבזנר. נדפס ב'בת י"ב למצוות' פרק ג'.
- ↑ רישומה של שנה תשד"מ עמוד 113.
- ↑ יחידות כ"ב כסלו תשמ"ג.
- ↑ יחידות י"ג שבט תש"נ.
- ↑ יחידות כ"ב כסלו תשמ"ג.
- ↑ יחידות כללית לילדי בר מצוה והוריהם, י"ז שבט תשמ"ב.