כתר של ספר תורה
כתר לספר התורה הוא קישוט יהודי נפוץ המעטר את הספר תורה, ומולבש על העצי חיים עליהם מגולגלים היריעות, ועשוי בדרך כלל מכסף ולעיתים משולבים בו יהלומים ועיטורי זהב.
![](/images/thumb/8/83/%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%A9%D7%9C_%D7%9E%D7%A9%D7%99%D7%97.jpg/250px-%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%A9%D7%9C_%D7%9E%D7%A9%D7%99%D7%97.jpg)
מקור המנהג
היסוד העיקרי למנהג הוא הציווי ההלכתי הנלמד מהפסוק "זה א-לי ואנווהו", שיש להתנאות ולהדר את המצוות ואת החפצים בהן נעשות המצוות[1].
המנהג לעטר את הספרי תורה בכתר, מופיע במפורש בזוהר בקשר לשמחת תורה[2].
הרמב"ם פסק להלכה שרימוני כסף וזהב שעושים עבור הספר תורה לנוי, נחשבים כתשמישי קדושה ואסור להשתמש בהם לעניני חול[3].
לצד הטעם להניח כתר כדי להתנאות במצוות, מובא בהלכה שיש לעשות את הכתרים באופן שישמיעו רעש בעת שמוליכים את ספר התורה, כדי שהקהל ישמע שמוליכים את ספר התורה ויעמדו לכבד את הספר תורה בקימה[4].
בעבר היו נפוץ גם לעטר את הספר במקום בכתר אחד, בשני כתרים קטנים (אחד על כל עץ חיים), המכונים בשם 'רימונים' (לצורך עיטורים אלו היה ניתן להשתמש בכמות קטנה יותר של חומר גלם, והדבר היה זול יותר בהתאם לאפשרויות הכלכליות שהיו אז), כשהדבר מתאים יותר על פי סודות הקבלה[5].
כיום רוב ספרי התורה האשכנזיים מעוטרים בכתר שבחלקו התחתון שני טבעות היושבות על מסילה המאפשרת להתאים אותו בקלות למיקומם של העצי חיים.
בספרי תורה ספרדיים מקובל לעצב את החלק העליון של מבנה העץ בו מונח הספר בצורה של כתר, ומלבישים לו 'רימונים' וכדומה.
הרבי שלל את ההנהגה להסיר את כתר הספר תורה לפני שמגיע לבימת הקריאה כדי שלא יפול, או בשעת הריקודים בשמחת תורה, ועורר שיש להסיר את הכתר רק לאחר שהספר נח על הבימה[6].
נהוג כי בתשעה באב לאות אבלות, משתמשים בספר התורה ללא הכתר.
אצל הרבי
הכנסת ספר תורה של משיח
לקראת השלמת כתיבת הספר תורה של משיח, ולקראת מעמד הכנסתו שתוכנן להיערך בי' שבט תש"ל, קרא הרבי שבוע קודם לכן לצורף שנבחר כדי להכין כתר עבור ספר התורה, שהביא עמו שש דוגמאות שונות והציג אותם בפני הרבי. הרבי סקר את הכתרים וביקש להכין כתר שיהיה משולב, שכל חלק ממנו יהיה מעוצב כמו באחד מהכתרים וביקש שיספיק להיות מוכן עד לשבוע הבא, ואף שהצורף הביע ספק אם יצליח בכך כיון שמדובר על עבודה שלוקחת בדרך כלל כ-3/4 שבועות, הספיק לבסוף להכין את הכתר[7]. מסופר כי לאחרי שהרבי בחר את הכתר, נענע אותו מעט לראות האם הוא משמיע קול בעת הנענוע לוודא שאין חשש איסור השמעת קול בשבת[8].
למעמד ההכנסה ירד הרבי כשהוא סוחב בעצמו קופסה גדולה סגורה ובתוכה הכתר המשולב מכסף ועיטורי זהב, כאשר החסידים לא יודעים מה מכילה הקופסה, ולאחר סיום הכתיבה, אמירת פסוקי 'אתה הראת' והגבהת הספר, הוציא הרבי בעצמו את הכתר מתוך הקופסה והלביש אותו על עצי החיים[9].
לאחר שנודע לרב משה אשכנזי שהרבי קנה כתר לספר תורה לקבלת פני משיח (דבר שלא היה מקובל עד אז בחצר ליובאוויטש[10]), קנה אף הוא כתר מפואר לספר התורה של הרבי, וחרוט עליו לזכר אביו הרב מאיר אשכנזי.
כתרים נוספים
בשנת תשמ"א כאשר נשלמה כתיבת הספר תורה שנכתב לזכות הרבי והרבנית על ידי נשי ובנות חב"ד, הועבר הספר בהוראת הרבי לבית הכנסת בית מנחם בכפר חב"ד, וערך התוועדות לכבוד ההכנסת ספר תורה, אמר מאמר חסידות מיוחד והעניק כהשתתפות בחגיגה בקבוק משקה, וכתר לספר התורה, באומרו ""זהו כתר תורה. שיהיה כתור תורה לכל היהודים".
לקראת י"א ניסן תשמ"ז הכניסו שלוחי הרבי ספר תורה מיוחד שהוקדש לרבי, ובראשו כתר אומנותי שהוכן על ידי האמן צבי פאקר, בראשו הונחה אבן טובה ומתחתיה הבעל שם טוב והמגיד ממזריטש סימן לפנימיות וחיצוניות הכתר. ושבע חתיכות כסף כנגד שבע הספירות ושם כל ספירה ושם אחד מספרי כל אחד מהרביים לפי הסדר, 30 ספרי תורה סביב האבן ותחתיו כדור בצורת כדור הארץ ועליו חקוק "ופרצת ימה וקדמה וצפונה ונגבה" לכבוד השלוחים, ועוד הרבה צורות מיוחדות בכתר.
קישורים חיצוניים
- כתר שעל הספר תורה, הערות וביאורים ישיבה שע"י האוהל, י"א ניסן תשפ"ג עמוד 27
הערות שוליים
- ↑ תלמוד בבלי מסכם שבת קלג, ב.
- ↑ זוהר חלק ג' רנו, ב.
- ↑ הלכות ספר תורה פרק י' הלכה ד'.
- ↑ בית יוסף על הטור בשם הרב מנוח, ריש סימן רפב.
- ↑ "רימון אחד חסד הכולל חמשה חסדים, והשני גבורה הכולל חמשה גבורות כו׳ וכשמשימין רמון ורמון יכוין רמון ימין בעטרא דחסד ורמון שמאל בעטרא דגבורה וכשמשימין רמון ורמון יכוין רמון ימין בעטרא דחסד ורמון שמאל בעטרא דגבורה" (עץ חיים שער י' פ"ג. פרי עץ חיים שער קריאת ספר תורה פרק א').
- ↑ שיחת יום שמחת תורה תשמ"ג, התוועדויות עמוד 308.
- ↑ עם זאת, בשעת ההכנסה הכתר לא תאם נכונה את ה"עץ חיים" ועל כן הרבי שם את הכתר רק על "עץ חיים" אחד, לאחר ההכנסה תוקנה הבעיה, והכתר יושב על שני "עצי חיים".
- ↑ שבועון כפר חב"ד גליון 496 עמוד 46.
- ↑ תיאור מפי הרב צבי הירש טלזנר.
- ↑ ראו לעומת זאת המסופר בספר 'בכל ביתי נאמן הוא', פרק 'ידא אריכתא' אשר הקנטוניסטים שניצלו בעקבות פעילותו העניפה של אדמו"ר הצמח צדק, רכשו כתרים מפוארים לספרי התורה בבית מדרשו של הרבי בליובאוויטש, וכאשר ר' שניאור זלמן גוראריה רכש כתר עבור הספר הראשון של ספרי התורה לילדי ישראל, והראה אותו לרבנית חיה מושקא בהוראתו של הרבי, התבטאה הרבנית כי כתר זה הינו דומה לכתרים שרכשו הקנטוניסטים.