שלום דידן נצח, וברוך בואך לחב"דפדיה - האנציקלופדיה החב"דית ברשת האינטרנט חב"דפדיה הינה אנציקלופדיה פתוחה, שכולם יכולים לקרוא ולהיעזר בה, ואף לשפר ולערוך אותה.
|
--אהבת ישראל - מיר ווילן משיח יעצט - הצטרפו למיזם של חב"דפדיה: א חסידישע פארבריינגען 16:35, 19 ביוני 2016 (UTC)
הרשאה
קיבלת הרשאה להעלאת תמונות. בהצלחה. --שיע • שיחה י"ח באב ה'תשע"ו 20:13, 22 באוגוסט 2016 (UTC)
הוצאת שם רע
במחילה, אבל מה שהוספת בערך של כתב אדמו"ר הזקן זה ממש הוצאת שם רע. הרבי דוחף לכתוב ולהשתמש בכתב זה כפי שמצויין בגוף הערך, ואתה כותב בשמו שפסק שלא להשתמש. אפילו אם יהיה מקור ברור אולי כדאי להשמיט, אבל במצב הזה זה פשוט הוצאת שם רע. להתראות - שיחה 12:29, 23 באוגוסט 2016 (UTC)
- מה אני יכול לעשות, זה מעשה שהיה דידן נצח - שיחה 13:37, 23 באוגוסט 2016 (UTC)
- יש הבדל עצום בין הוראה פרטית לאיש פרטי לכתוב/לא לכתוב בכתב מסויים, לבין הוראה גורפת שלא להשתמש בכתב זה. זה ממש איש מפי איש מפי המסלף הראשון. ידוע לי מקורב על אחד ששאל את הרב אשכנזי אם מותר להכין טחינה בשבת, ופסק לו באופן אחד, ואחרי שהראה לו כיצד הוא מכיןפסק לו הפוך. ושם היה מדובר על אותו אדם ששאל את אותה שאלה. כאן אתה מנסה לבנות הוראה גורפת, ולציין אותה בערך, כאילו זאת היתה דעתו. לא אתפלא אם לילדיו יש כתב חב"ד... להתראות - שיחה 14:25, 23 באוגוסט 2016 (UTC)
- בשביל זה הבאתי לך מקור עם שם שאתה יכול לשאול אותו את זה, וגם הוא יגיד לך שהרב אשכנזי ביקש מהילדים שלו שיקנו אצלו בדווקא בכתב אריז"ל דידן נצח - שיחה 14:37, 23 באוגוסט 2016 (UTC)
- משתמש:להתראות לא הבנתי על מה צעקתך, והרי אין שום ראיה שהרבי הורה להשתמש בכתב זה, מהמכתב שמצויין בערך אין כלל ראיה לפי שבתפילין ישנו החידוש ההלכתי של רבינו הזקן בעניין הרווח שבין הפרשיות, שהוא שולל דעת הט"ז שכפי דבריו של האחרון נוהגים כהיום ברוב תפוצות ישראל - עכ"פ האשכנזים - וזהו שמצינו בהרבה מכתבים מהרבי לנהוג בתפילין כהוראת אדה"ז והכוונה היא לאופן הכתיבה כנ"ל, אמנם בנוגע לצורת האותיות שאף שפשוט שהרבי טרח ויגע למצוא המסורה וכו' וכו' הנה אין הוראה מפורשת וברורה ורק סיפורים וככיו"ב על עידוד כפי שכו"ע מודי בהערותיהם בכל מקום שהם, לפיכך איני רואה פסול בטענה שרב יטען שלמרות שהרבי יגע בזה ועודד עדיין אין מסורה ברורה בעניין.--הנחה - שיחה 13:42, 25 באוגוסט 2016 (UTC)
- א. מדבריך ("רק סיפורים וכיו"ב . . כפי שכו"ע מודים בהערותיהם בכל מקום שהם") נראה ברור שלא קראת ההערות, ולא הפולמוסים בענין[1]. ב. הטענה שאתה כותב כעת לפרש כך את מכתב כ"ק אד"ש - אני רואה פעם ראשונה. אם הבנתי נכון, הרי שיש מחלוקת קדמונית בענין ואדמו"ר הזקן רק הכריע הפוך מהט"ז? אם הבנתי אותך נכון, קשה מאוד להלום זאת במכתב. אולי זה סתם הרגש, אבל קשה לי מאוד להאמין שעל כזה דיוק (שאני בבורותי לא שמעתי עליו) הרבי כתב בכזו חריפות, דבר שמתאים לענ"ד יותר לתקנה חדשה שאדמו"ר הזקן תיקן. ג. אולי תוכל להסביר לי מה הקשר בין סיום הפיסקא שם "שער הי"ג הכולל כל הי"ב שערים", קשור לפסיקת אדמו"ר הזקן בענין. להבנתי זה הולם היטב את כתב אדמו"ר הזקן שמשלב בין סוגי הכתבים ו'כולל' אותם (ועד"ז בסידור, ובתקנות נוספות שתיקן). ה. אם הסיפורים היו 'תלושים', ניחא. אם היה סתירה בין התבטאויות של הרבי, ניחא. אבל אם הסיפורים הם לא 'איש מפי איש' אלא אנשים החיים וקיימים איתנו, ומעידים שזהו כתב התפילין של אדמו"ר הריי"צ, וזהו הכתב שהרבי הורה לכתוב עבור המל"ח, ועוד ועוד - קשה לדחות אותם בקש של "רק סיפורים". ו. כעת נוסף עובדה, שהוא הורה לילדיו לקנות מאותו סופר בכתב אריז"ל. לא ראיתי שכתבת את זה לפני. ז. בנוגע למסורה יש להעיר שוב, שמאז המכתבים של הרבי בענין התגלו כמה וכמה כתבי יד וסופרים ששופכים אור ומבהירים את המסורה, ולאידך - לטעון שנצמדים לכתב אריז"ל בשביל להיצמד למסורה, כי בכתב אדמו"ר הזקן אין מסורה - זו טענה שנשמעת הגיונית, אבל אין לו אחיזה במציאות, היות וכתב האריז"ל עבר שינויים מרחיקי לכת, והמסורה בו ממש לא ברורה.
- בקצרה: עד כה מה שאני רואה זה שהמצדדים בכתב אדמו"ר הזקן יש להם 'תורה שלימה', והטוענים נגד השימוש בו, משתמשים באוסף גיבובי תירוצים. אשמח אם תציג משנה מקיפה ומסודרת שתסביר את כל השאלות התמיהות והסתירות. בינתיים היחיד שניסה הוא הרב טוביה זילברשטרום, ללא הצלחה. להתראות - שיחה 15:24, 25 באוגוסט 2016 (UTC)
- משתמש:להתראות לא הבנתי על מה צעקתך, והרי אין שום ראיה שהרבי הורה להשתמש בכתב זה, מהמכתב שמצויין בערך אין כלל ראיה לפי שבתפילין ישנו החידוש ההלכתי של רבינו הזקן בעניין הרווח שבין הפרשיות, שהוא שולל דעת הט"ז שכפי דבריו של האחרון נוהגים כהיום ברוב תפוצות ישראל - עכ"פ האשכנזים - וזהו שמצינו בהרבה מכתבים מהרבי לנהוג בתפילין כהוראת אדה"ז והכוונה היא לאופן הכתיבה כנ"ל, אמנם בנוגע לצורת האותיות שאף שפשוט שהרבי טרח ויגע למצוא המסורה וכו' וכו' הנה אין הוראה מפורשת וברורה ורק סיפורים וככיו"ב על עידוד כפי שכו"ע מודי בהערותיהם בכל מקום שהם, לפיכך איני רואה פסול בטענה שרב יטען שלמרות שהרבי יגע בזה ועודד עדיין אין מסורה ברורה בעניין.--הנחה - שיחה 13:42, 25 באוגוסט 2016 (UTC)
- בשביל זה הבאתי לך מקור עם שם שאתה יכול לשאול אותו את זה, וגם הוא יגיד לך שהרב אשכנזי ביקש מהילדים שלו שיקנו אצלו בדווקא בכתב אריז"ל דידן נצח - שיחה 14:37, 23 באוגוסט 2016 (UTC)
- יש הבדל עצום בין הוראה פרטית לאיש פרטי לכתוב/לא לכתוב בכתב מסויים, לבין הוראה גורפת שלא להשתמש בכתב זה. זה ממש איש מפי איש מפי המסלף הראשון. ידוע לי מקורב על אחד ששאל את הרב אשכנזי אם מותר להכין טחינה בשבת, ופסק לו באופן אחד, ואחרי שהראה לו כיצד הוא מכיןפסק לו הפוך. ושם היה מדובר על אותו אדם ששאל את אותה שאלה. כאן אתה מנסה לבנות הוראה גורפת, ולציין אותה בערך, כאילו זאת היתה דעתו. לא אתפלא אם לילדיו יש כתב חב"ד... להתראות - שיחה 14:25, 23 באוגוסט 2016 (UTC)