תהלים פ"ד: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 51: | שורה 51: | ||
פסוק ה', 'אשרי יושבי', מצורף כפתיח ל[[מזמור קמ"ה]] הנאמר שלוש פעמיים בכל יום (פעמיים בתפילת שחרית, ופעם אחת בתחילת תפילת מנחה), וכן כפתיח ל[[סליחות]], והפך כמעט לשם לוואי של מזמור זה{{הערה|הטעם להוספת הפסוק למזמור מובא ברא"ש (ברכות א, ו) שמפאת חשיבותו של המזמור המהווה כעין תפילה בפני עצמו, ומכיון שאדם צריך לשהות לפני תפילתו שעה קלה, הוסיפו שני פסוקים שיהוו מעין הכנה למזמור עצמו.}}. | פסוק ה', 'אשרי יושבי', מצורף כפתיח ל[[מזמור קמ"ה]] הנאמר שלוש פעמיים בכל יום (פעמיים בתפילת שחרית, ופעם אחת בתחילת תפילת מנחה), וכן כפתיח ל[[סליחות]], והפך כמעט לשם לוואי של מזמור זה{{הערה|הטעם להוספת הפסוק למזמור מובא ברא"ש (ברכות א, ו) שמפאת חשיבותו של המזמור המהווה כעין תפילה בפני עצמו, ומכיון שאדם צריך לשהות לפני תפילתו שעה קלה, הוסיפו שני פסוקים שיהוו מעין הכנה למזמור עצמו.}}. | ||
בדומה לכך פסוק י"ג החותם את המזמור, נאמר פעמים רבות בתפילה{{הערה|ב[[פסוקי דזמרה]], ב[[ | בדומה לכך פסוק י"ג החותם את המזמור, נאמר פעמים רבות בתפילה{{הערה|ב[[פסוקי דזמרה]], ב[[ובא לציון|קדושה דסדרא]], ב[[סליחות]], ב[[פיטום הקטורת]] וב[[הבדלה]] של מוצאי שבת ויום טוב}}, זאת בהתאם לדברי ה[[תלמוד ירושלמי|ירושלמי]] על הפסוק: {{ציטוטון|לעולם לא יהא הפסוק הזה זז מתוך פיך}}{{הערה|תלמוד ירושלמי ברכות ה, א.}}. | ||
==בחסידות== | ==בחסידות== |
גרסה מ־01:50, 4 בינואר 2023
תהילים פ"ד
לַמְנַצֵּחַ עַל הַגִּתִּית |
---|
א: לַמְנַצֵּחַ עַל הַגִּתִּית לִבְנֵי קֹרַח מִזְמוֹר. |
תהילים פ"ד הוא המזמור ה-84 בספר תהילים וחלק מאחד עשר המזמורים המיוחסים לבניו של קורח.
המזמור עוסק בשבח לעולים לרגל לבית המקדש, ובתחינה לבנייתו מחדש.
על פי תקנת הבעל שם טוב לומר פרק אישי בהתאם למספר שנות חיי האדם, נוהגים לומר מזמור זה החל מכניסה לשנת הפ"ד ביום ההולדת ה-83, ועד ליום ההולדת ה-84.
תוכן המזמור
המזמור מיוחס לבני קורח שאמרו אותו בנבואה על הגלות הארוכה, והתשוקה לבניין בית המקדש.
בתהילים אוהל יוסף יצחק מופיע בכותרת המזמור: "בו מבואר תפילות ובקשות, והמשורר מאונן במר נפש ממעמקי הלב על חורבן המקדש וכמה ברכות והבטחות שיהיה בבניינו, ואשרי לגבר שיבטח שיבנה ואינו מייאש עצמו לאורך הגלות".
על פי ביאורו של המלבי"ם, המזמור מתחלק לשלושה חלקים (כשהסימן לחלוקה ביניהם הוא הסיומת 'סלה'):
- החלק ההראשון מבאר את התשוקה וכלות הנפש להגיע להסתופף בחצרות השם.
- החלק השני מבאר שגם במצב שאין אפשרות לעלות בפועל לבית המקדש, אשרי מי שיש לו בטחון ואמונה חזקה ואינו מתייאש מהגלות ומצפה לגאולה
- החלק השלישי כולל בקשה מהקב"ה לבנות את בית המקדש ולכונן את מלכות בית דוד.
בתפילה
המזמור כולו לא נאמר כיחידה שלימה באף תפילה, אך שני פסוקים ממנו משולבים בתפילות רבות:
פסוק ה', 'אשרי יושבי', מצורף כפתיח למזמור קמ"ה הנאמר שלוש פעמיים בכל יום (פעמיים בתפילת שחרית, ופעם אחת בתחילת תפילת מנחה), וכן כפתיח לסליחות, והפך כמעט לשם לוואי של מזמור זה[1].
בדומה לכך פסוק י"ג החותם את המזמור, נאמר פעמים רבות בתפילה[2], זאת בהתאם לדברי הירושלמי על הפסוק: "לעולם לא יהא הפסוק הזה זז מתוך פיך"[3].
בחסידות
- אשרי יושבי ביתך עוד יהללוך סלה - מילים אלו יוצרות נוטריקון של האותיות אבי"ע י"ס, ראשי תיבות של שמות ארבעת העולמות אצילות בריאה יצירה עשיה, ו-י' (10) הספירות שבכל אחד מהעולמות.
- מה ידידות משכנותיך - 'ידידות' היא התקשרות אהבה עזה בפנימיות, ולכן אברהם נקרא 'ידיד השם', ועיקר האהבה של הקב"ה לבני ישראל מתגלה ב'משכנותיך', במשכן ובבית המקדש דווקא[4].
- כלתה נפשי . . ליבי ובשרי ירננו - כנסת ישראל נקראת 'כלה' על שם כלות הנפש שלה לאלוקות, אך אצל מי שחטא ופגם, התשוקה לאלוקות לא מורגשת והנשמה שלו היא כעין 'חיגרת' ו'סומא', והדרך היחידה שלה לעורר את ההשתוקקות לאלוקות היא על ידי התבוננות בבחינת 'א-ל חי', עצמותו יתברך כפי שהיא למעלה מהעולמות[5].
- כי שמש ומגן ה' אלוקים - שם הוי' מורה על ההתגלות האלוקית הבלתי מוגבלת, שכדי שהיא תרד ותאיר בעולם היא צריכה את ה'נרתיק' שיגן מהאור הגדול שלה, בדוגמת אור השמש שאינו יכול להאיר בעולם כפי שהוא וצריך מגן כדי שהנבראים יוכלו להינות מטובו[6].
בניגוני חב"ד
![]() | ערך מורחב – ילכו מחיל אל חיל |
בהתאם לנוהג שהתפשט באותן שנים לחבר ניגונים על פרקו החדש של הרבי לקראת י"א ניסן תשמ"ה הלחין הרב שלום ברוכשטט לכבוד יום הולדת ה-83 של הרבי ניגון על המילים "יֵלְכוּ מֵחַיִל אֶל חָיִל יֵרָאֶה אֶל אֱלֹקִים בְּצִיּוֹן. מָגִנֵּנוּ רְאֵה אֱלֹקִים וְהַבֵּט פְּנֵי מְשִׁיחֶךָ"[7].
באותה שנה הלחינו מספר בעלי מנגנים ניגון, כשכל אחד ניסה ללמד את הבחורים את הניגון שלו, וכאשר הרבי נכנס לתפילה שרר בלבול וחוסר סדר כיון שכל קבוצת בחורים ניגנה ניגון אחר, וכשהרבי הבחין בזלמן בנו הקטן של ר' שלום ברוכשטט שמנגן את הניגון של אביו, החל לעודד את הילד, וכל הקהל הצטרף אליו וכך הפך הניגון שלו לניגון שנבחר על ידי הרבי.
קישורים חיצוניים
- תצלום המזמור בתהילים אוהל יוסף יצחק
- תהילים עם פירוש יהל אור - מזמור פ"ד
- לשמיעת הניגון מפי ר' שלום ברוכשטט
- לשמיעת הניגון מושר על ידי חיילי צבאות ה'
הערות שוליים
- ↑ הטעם להוספת הפסוק למזמור מובא ברא"ש (ברכות א, ו) שמפאת חשיבותו של המזמור המהווה כעין תפילה בפני עצמו, ומכיון שאדם צריך לשהות לפני תפילתו שעה קלה, הוסיפו שני פסוקים שיהוו מעין הכנה למזמור עצמו.
- ↑ בפסוקי דזמרה, בקדושה דסדרא, בסליחות, בפיטום הקטורת ובהבדלה של מוצאי שבת ויום טוב
- ↑ תלמוד ירושלמי ברכות ה, א.
- ↑ ]https://chabadlibrary.org/books/maharash/tsh/631a/2/1/index.htm תורת שמואל תרל"א חלק א' עמוד שלט].
- ↑ שיחת שבת פרשת מקץ תשט"ז.
- ↑ תורה אור דיבור המתחיל 'ואתה תצוה', ובמקומות רבים.
- ↑ תהלים פד, ח; י
מזמורי ספר תהלים | |
---|---|
|