אהבה בתענוגים: הבדלים בין גרסאות בדף
חסיד של הרבי (שיחה | תרומות) מאין תקציר עריכה |
חסיד של הרבי (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{אהבה ויראה}} | {{אהבה ויראה}} | ||
'''אהבה בתענוגים''' היא הדרגה הגבוהה ביותר ב[[אהבת ה']]. אהבה זו שייכת בעיקרה ב[[צדיקים]]. אהבה זו מגיעה על ידי העבודה ב[[שמחה]], בשמחה של מצווה. | '''אהבה בתענוגים''' היא הדרגה הגבוהה ביותר ב[[אהבת ה']]. אהבה זו שייכת בעיקרה ב[[צדיקים]]. אהבה זו מגיעה על ידי העבודה ב[[שמחה]], בשמחה של מצווה ומדורגת במעלתה אחרי ה[[אהבה רבה]]. | ||
==ענינה== | ==ענינה== | ||
אהבה בתענוגים היא בבחינת אהבה כמים{{הערה|ראה [[תורת מנחם]] חלק י"ז עמוד 177}}, המרווה את הצמאון מ[[אהבה כרשפי אש]]. שאהבה זו היא בבחינת [[ביטול]] במציאות לגמרי, וממילא מתקרר חום האש הטבעית שב[[נפש האלוקית]]. ומשל לכך הוא מאהבת הבן אל האב, שכשרוצה להתקרב אליו ועדיין הוא קצת רחוק אזי האהבה נראית ונגלית מן הלב ולחוץ שצועק אבא אבא, מה שאין כן כשהוא אצל אביו ממש הנה הלב תוכו רצוף אהבה אבל אינה נראית ונגלית חוץ מן הלב. ולכן נקראת אהבה זו אהבה כמים שמקרר בחינת האש שלא תתגלה לחוץ כי אם נסתרת בתוך הלב. | אהבה בתענוגים היא בבחינת אהבה כמים{{הערה|ראה [[תורת מנחם]] חלק י"ז עמוד 177}}, המרווה את הצמאון מ[[אהבה כרשפי אש]]. שאהבה זו היא בבחינת [[ביטול]] במציאות לגמרי{{הערה|שם=א|תורת מנחם חלק כ"א עמוד 312}}, וממילא מתקרר חום האש הטבעית שב[[נפש האלוקית]]. ומשל לכך הוא מאהבת הבן אל האב, שכשרוצה להתקרב אליו ועדיין הוא קצת רחוק אזי האהבה נראית ונגלית מן הלב ולחוץ שצועק אבא אבא, מה שאין כן כשהוא אצל אביו ממש הנה הלב תוכו רצוף אהבה אבל אינה נראית ונגלית חוץ מן הלב. ולכן נקראת אהבה זו אהבה כמים שמקרר בחינת האש שלא תתגלה לחוץ כי אם נסתרת בתוך הלב. | ||
==מעלתה== | ==מעלתה== |
גרסה מ־04:11, 10 בינואר 2022
אהבה ויראה | |
---|---|
בחינות באהבה | |
| |
בחינות ביראה | |
יראה • יראת העונש • יראה עילאה • יראה תתאה |
אהבה בתענוגים היא הדרגה הגבוהה ביותר באהבת ה'. אהבה זו שייכת בעיקרה בצדיקים. אהבה זו מגיעה על ידי העבודה בשמחה, בשמחה של מצווה ומדורגת במעלתה אחרי האהבה רבה.
ענינה
אהבה בתענוגים היא בבחינת אהבה כמים[1], המרווה את הצמאון מאהבה כרשפי אש. שאהבה זו היא בבחינת ביטול במציאות לגמרי[2], וממילא מתקרר חום האש הטבעית שבנפש האלוקית. ומשל לכך הוא מאהבת הבן אל האב, שכשרוצה להתקרב אליו ועדיין הוא קצת רחוק אזי האהבה נראית ונגלית מן הלב ולחוץ שצועק אבא אבא, מה שאין כן כשהוא אצל אביו ממש הנה הלב תוכו רצוף אהבה אבל אינה נראית ונגלית חוץ מן הלב. ולכן נקראת אהבה זו אהבה כמים שמקרר בחינת האש שלא תתגלה לחוץ כי אם נסתרת בתוך הלב.
מעלתה
כללות החילוק בין אהבה בתענוגים לסתם אהבה הוא בין עבודת אתהפכא לעבודת אתכפייא. שאהבה בתענוגים היא כעין עבודת האתהפכא, שמהפך עצמו מקצה לקצה, שזהו בחינת צדיק גמור. ואהבה סתם היא אהבה שעל פי טעם ודעת, וזו שייכת לעבודת האתכפייא שהיא עבודה על פי טעם ודעת, שבדרגה זו יש נתינת מקום לענינים של הגוף ונפש הבהמית, אלא שמצד השכל מכריח את עצמו.
שייכותה
עבודה זו בעיקרה שייכת רק במדרגת צדיק שלמעלה ממדרגת הבינוני, שמהתגלות אהבה זו בבינונים מה שלמעלה ממדרגתו יוכל להיות נמשך בו בחינת יש ויוהרא. ולכן אהבה זו בבינונים היא באופן שלא ידע מזה בעצמו. וזהו כענין רבן יוחנן בן זכאי שמגודל טרדתו בעיון ובהתבוננות לא ידע מהאהבה וזהו "איני יודע באיזה דרך" וכו'.
להרחבה
- ביאור "חכלילי עינים" בלקוטי תורה