שלמה זלמן לנדא: הבדלים בין גרסאות בדף
(לא מציינים תמימים) |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:זלמן לנדא.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב לנדא ב[[770]] (תשע"ו)]] | [[קובץ:זלמן לנדא.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב לנדא ב[[770]] (תשע"ו)]] | ||
הרב '''שלמה זלמן לנדא''' (יליד שנת [[תשי"ט]], 1959) הינו [[ראש ישיבה|ראש ישיבת]] תומכי תמימים רעננה, משפיע ראשי ב[[תומכי תמימים באר שבע]] ושליח הרבי ו[[משפיע]] אנ"ש ברעננה ו[[בני ברק]]. | הרב '''שלמה זלמן לנדא''' (יליד שנת [[תשי"ט]], 1959) הינו [[ראש ישיבה|ראש ישיבת]] תומכי תמימים רעננה, משפיע ראשי ב[[תומכי תמימים באר שבע]] ושליח הרבי ו[[משפיע]] אנ"ש ברעננה ו[[בני ברק]]. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
[[קובץ:זלמן לנדא מתוועד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרב לנדא ב[[התוועדות חסידית|התוועדות]] [[דידן נצח]]]] | |||
נולד ב[[כ"ח תמוז]] [[תשי"ט]] ב[[בני ברק]] לאביו הרב [[משה יהודה לייב לנדא]] ולאמו מרת מרים. | |||
בצעירותו למד בישיבת "אור ישראל" בפתח תקווה, אצל ר' יוסף רוזובסקי, אחיו של ר' שמואל רוזובסקי (ראש ישיבת פוניביז'). | בצעירותו למד בישיבת "אור ישראל" בפתח תקווה, אצל ר' יוסף רוזובסקי, אחיו של ר' שמואל רוזובסקי (ראש ישיבת פוניביז'). | ||
שורה 10: | שורה 10: | ||
לאחר מכן בזמן לימודיו בישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]] היה ממושפעיו המקורבים ביותר של ר' [[מנחם מנדל פוטרפס]] שמקובל שהתבטא עליו, שגם אם היה ב[[ליובאוויטש]] (היינו בשנות הייסוד של הישיבה שאז התלמידים היו בעלי דרגה גבוהה במיוחד) גם שם היה נחשב לאחד מהתלמידים המצטיינים ודעתו הייתה נשמעת. | לאחר מכן בזמן לימודיו בישיבת [[תומכי תמימים כפר חב"ד]] היה ממושפעיו המקורבים ביותר של ר' [[מנחם מנדל פוטרפס]] שמקובל שהתבטא עליו, שגם אם היה ב[[ליובאוויטש]] (היינו בשנות הייסוד של הישיבה שאז התלמידים היו בעלי דרגה גבוהה במיוחד) גם שם היה נחשב לאחד מהתלמידים המצטיינים ודעתו הייתה נשמעת. | ||
בשנת [[תשל"ז]] נמנה על הקבוצה המייסדת של ישיבת [[תומכי תמימים מגדל העמק]] יחד עם חבריו לספסל הלימודים בישיבה בכפר חב"ד: [[ברוך לבקיבקר]], [[יוסף יצחק זלמנוב]], [[אברהם משה]], [[לוי יצחק גינזבורג]], [[אלתר בצלאל קופצ'יק]], [[יצחק גרוזמן]], [[שמשון הלפרין]], ו[[חיים שלמה דיסקין]]. שם פעל רבות וקירב | בשנת [[תשל"ז]] נמנה על הקבוצה המייסדת של ישיבת [[תומכי תמימים מגדל העמק]] יחד עם חבריו לספסל הלימודים בישיבה בכפר חב"ד: [[ברוך לבקיבקר]], [[יוסף יצחק זלמנוב]], [[אברהם משה]], [[לוי יצחק גינזבורג]], [[אלתר בצלאל קופצ'יק]], [[יצחק גרוזמן]], [[שמשון הלפרין]], ו[[חיים שלמה דיסקין]]. שם פעל רבות וקירב רבים ל[[חסידות חב"ד]]. | ||
לקראת שנת הלימודים [[תש"מ]] נסע ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים המרכזית]] בחצר הרבי ב-[[770]] במסגרת שנת ה'[[קבוצה]]'. | לקראת שנת הלימודים [[תש"מ]] נסע ללמוד בישיבת [[תומכי תמימים המרכזית]] בחצר הרבי ב-[[770]] במסגרת שנת ה'[[קבוצה]]'. | ||
היה בקשר הדוק עם סבו הרב [[יעקב לנדא]], שחיבבו מאוד | היה בקשר הדוק עם סבו הרב [[יעקב לנדא]], שחיבבו מאוד וסבר שנועד לגדולות. בזמן היותו ב'קבוצה' הקפיד לשלוח מכתבים לסבו בהם שיתף את הנעשה בבית חיינו, ובזה חיזק את הקשר בין סבו לרבי. פעם בהתוועדות בבית הכנסת חב"ד בבני ברק לקח עימו הסבא את המכתב והקריאו ברבים, באומרו: "ראו מה הנכד כותב, כך בדיוק היה גם אצלנו היחס ל{{ה|רבי הרש"ב}} נ"ע, כל מילה כל תנועה הייתה נמדדת ולא הייתה נשכחת לעד"... | ||
בזמן שהותו בבית חיינו זכה ליטול חלק בעריכת [[ספר הליקוטים]], שיצא לאור על פי בקשת הרבי, ושימש כאחראי על "ועד התהלוכות" מטעם צא"ח. | בזמן שהותו בבית חיינו זכה ליטול חלק בעריכת [[ספר הליקוטים]], שיצא לאור על פי בקשת הרבי, ושימש כאחראי על "ועד התהלוכות" מטעם [[צא"ח]]. | ||
[[נישואין|נשא | [[נישואין|נשא]] את מרת חיה בילא בת למשפחת (ר' אשר ומרת זיסל חנה) וילהלם בשנת [[תשמ"ה]]. ועוד קודם לכן התמנה בתור {{מונחון|'אלטער בחור'|בחור מבוגר}} בהסכמת ובברכת הרבי, לתפקיד [[משפיע]] בישיבת [[בית הר"מ נחלת הר חב"ד]], ובשנים יותר מאוחרות התמנה ל[[משפיע]] בישיבת [[תומכי תמימים בני ברק]]. קהל רב נמשך להתוועדויותיו בהם הוא תובע אמת ללא פשרות, בסגנון מיוחד ונדיר. קירב רבים ל[[חסידות חב"ד]] וביניהם כאלו המשמשים כרבנים ו[[שליח|שלוחים]] ידועים ברחבי העולם. אחד מהם הוא מנהל בית חב"ד ורבה של הונגריה הרב [[ברוך אוברלנדר]]. | ||
ייסד שיעורי [[חסידות]] בימי [[חול המועד]] בבני ברק, ב"בית הכנסת פאג"י ע"ש חיסדא" ומסר שם שיעורים למעלה מ-35 שנה. | |||
הקים יחד עם הרב [[שניאור זלמן גפני]] כולל לחסידות בבני ברק במסגרת "[[כולל חמ"ש]]", בברכת ועידוד [[הרבי]] וזכה שעל ידו התקרבו כמה וכמה לחסידות והקימו בתים חב"דיים למהדרין. | |||
לאחר מכן שימש כ | לאחר מכן שימש כ[[משפיע]] בישיבת [[תומכי תמימים בני ברק]] בראשות הרב [[חנניה יוסף אייזנבך]]. שם חינך תלמידים רבים לחסידות ויראת שמים אמיתית. | ||
במשך תקופה ארוכה למד בחשאי חברותא עם [[אהרן רוזנפלד|האדמו"ר מפינסק קרלין]] [[חסידות]] בביתו בבני ברק. | במשך תקופה ארוכה למד בחשאי חברותא עם [[אהרן רוזנפלד|האדמו"ר מפינסק קרלין]] [[חסידות]] בביתו בבני ברק. | ||
בשנת [[תשע"ט]], עם פתיחתה של תומכי תמימים רעננה התמנה לשמש כראש ישיבה בה, לצד היותו [[משפיע]] ורב קהילת חב"ד בעיר באותו עשור. | |||
בשנת [[תש"פ]] התמנה כמשפיע ראשי בישיבת [[תומכי תמימים באר שבע]]. | |||
הרב לנדא הוא דמות נערצת בקהל החסידי בעיר בני ברק, רבים מתחקים אחריו כיהודי ירא שמים אמיתי ובעל מידות. | הרב לנדא הוא דמות נערצת בקהל החסידי בעיר בני ברק, רבים מתחקים אחריו כיהודי ירא שמים אמיתי ובעל מידות. | ||
שורה 40: | שורה 44: | ||
[[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | [[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה:משפיעים בקהילות חב"ד]] | [[קטגוריה:משפיעים בקהילות חב"ד]] | ||
[[קטגוריה:ראשי ישיבות חב"ד]] | |||
[[קטגוריה:משפיעים בישיבות בישראל]] | |||
[[קטגוריה:אישים בבני ברק]] | [[קטגוריה:אישים בבני ברק]] | ||
[[קטגוריה:קבוצה תש"מ]] | [[קטגוריה:קבוצה תש"מ]] | ||
[[קטגוריה:משפחת לנדא]] | [[קטגוריה:משפחת לנדא]] | ||
[[קטגוריה:משפחת וילהלם]] | [[קטגוריה:משפחת וילהלם]] |
גרסה מ־08:36, 8 בנובמבר 2020
![](/images/thumb/d/d9/%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%9C%D7%A0%D7%93%D7%90.jpg/250px-%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%9C%D7%A0%D7%93%D7%90.jpg)
הרב שלמה זלמן לנדא (יליד שנת תשי"ט, 1959) הינו ראש ישיבת תומכי תמימים רעננה, משפיע ראשי בתומכי תמימים באר שבע ושליח הרבי ומשפיע אנ"ש ברעננה ובני ברק.
תולדות חיים
![](/images/thumb/4/4d/%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%9C%D7%A0%D7%93%D7%90_%D7%9E%D7%AA%D7%95%D7%95%D7%A2%D7%93.jpg/250px-%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%9C%D7%A0%D7%93%D7%90_%D7%9E%D7%AA%D7%95%D7%95%D7%A2%D7%93.jpg)
נולד בכ"ח תמוז תשי"ט בבני ברק לאביו הרב משה יהודה לייב לנדא ולאמו מרת מרים.
בצעירותו למד בישיבת "אור ישראל" בפתח תקווה, אצל ר' יוסף רוזובסקי, אחיו של ר' שמואל רוזובסקי (ראש ישיבת פוניביז').
לאחר מכן בזמן לימודיו בישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד היה ממושפעיו המקורבים ביותר של ר' מנחם מנדל פוטרפס שמקובל שהתבטא עליו, שגם אם היה בליובאוויטש (היינו בשנות הייסוד של הישיבה שאז התלמידים היו בעלי דרגה גבוהה במיוחד) גם שם היה נחשב לאחד מהתלמידים המצטיינים ודעתו הייתה נשמעת.
בשנת תשל"ז נמנה על הקבוצה המייסדת של ישיבת תומכי תמימים מגדל העמק יחד עם חבריו לספסל הלימודים בישיבה בכפר חב"ד: ברוך לבקיבקר, יוסף יצחק זלמנוב, אברהם משה, לוי יצחק גינזבורג, אלתר בצלאל קופצ'יק, יצחק גרוזמן, שמשון הלפרין, וחיים שלמה דיסקין. שם פעל רבות וקירב רבים לחסידות חב"ד.
לקראת שנת הלימודים תש"מ נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים המרכזית בחצר הרבי ב-770 במסגרת שנת ה'קבוצה'.
היה בקשר הדוק עם סבו הרב יעקב לנדא, שחיבבו מאוד וסבר שנועד לגדולות. בזמן היותו ב'קבוצה' הקפיד לשלוח מכתבים לסבו בהם שיתף את הנעשה בבית חיינו, ובזה חיזק את הקשר בין סבו לרבי. פעם בהתוועדות בבית הכנסת חב"ד בבני ברק לקח עימו הסבא את המכתב והקריאו ברבים, באומרו: "ראו מה הנכד כותב, כך בדיוק היה גם אצלנו היחס לרבי הרש"ב נ"ע, כל מילה כל תנועה הייתה נמדדת ולא הייתה נשכחת לעד"...
בזמן שהותו בבית חיינו זכה ליטול חלק בעריכת ספר הליקוטים, שיצא לאור על פי בקשת הרבי, ושימש כאחראי על "ועד התהלוכות" מטעם צא"ח.
נשא את מרת חיה בילא בת למשפחת (ר' אשר ומרת זיסל חנה) וילהלם בשנת תשמ"ה. ועוד קודם לכן התמנה בתור
שגיאות פרמטריות בתבנית:מונחון
לא נמצא templatedata תקין 'אלטער בחור' בהסכמת ובברכת הרבי, לתפקיד משפיע בישיבת בית הר"מ נחלת הר חב"ד, ובשנים יותר מאוחרות התמנה למשפיע בישיבת תומכי תמימים בני ברק. קהל רב נמשך להתוועדויותיו בהם הוא תובע אמת ללא פשרות, בסגנון מיוחד ונדיר. קירב רבים לחסידות חב"ד וביניהם כאלו המשמשים כרבנים ושלוחים ידועים ברחבי העולם. אחד מהם הוא מנהל בית חב"ד ורבה של הונגריה הרב ברוך אוברלנדר.
ייסד שיעורי חסידות בימי חול המועד בבני ברק, ב"בית הכנסת פאג"י ע"ש חיסדא" ומסר שם שיעורים למעלה מ-35 שנה.
הקים יחד עם הרב שניאור זלמן גפני כולל לחסידות בבני ברק במסגרת "כולל חמ"ש", בברכת ועידוד הרבי וזכה שעל ידו התקרבו כמה וכמה לחסידות והקימו בתים חב"דיים למהדרין.
לאחר מכן שימש כמשפיע בישיבת תומכי תמימים בני ברק בראשות הרב חנניה יוסף אייזנבך. שם חינך תלמידים רבים לחסידות ויראת שמים אמיתית.
במשך תקופה ארוכה למד בחשאי חברותא עם האדמו"ר מפינסק קרלין חסידות בביתו בבני ברק.
בשנת תשע"ט, עם פתיחתה של תומכי תמימים רעננה התמנה לשמש כראש ישיבה בה, לצד היותו משפיע ורב קהילת חב"ד בעיר באותו עשור.
בשנת תש"פ התמנה כמשפיע ראשי בישיבת תומכי תמימים באר שבע.
הרב לנדא הוא דמות נערצת בקהל החסידי בעיר בני ברק, רבים מתחקים אחריו כיהודי ירא שמים אמיתי ובעל מידות.
משפחתו
- אחיו, הרב חיים יצחק אייזיק לנדא, רבה של בני ברק.
- בנו, הרב יעקב לנדא - ר"מ בשיעור ג' בישיבת חח"ל צפת.
- חתנו, הרב ינון הכהן רוט - ר"מ המכינה לישיבה בתלמוד תורה חב"ד ביתר עלית.
- בנו הרב חיים דוד לנדא.
- בנו, הרב יוסף יצחק לנדא.