יוסף שלמה כהנמן: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
מ (החלפת טקסט – "ריי"ץ" ב־"ריי"צ") |
||
שורה 10: | שורה 10: | ||
למרות שהיה רב ליטאי, הכניס לישיבתו בחורים חסידיים רבים, ואף עודדם. בישיבתו התקיימו חבורות חסידיות מדי ליל שישי. | למרות שהיה רב ליטאי, הכניס לישיבתו בחורים חסידיים רבים, ואף עודדם. בישיבתו התקיימו חבורות חסידיות מדי ליל שישי. | ||
ב[[אלול]] [[תש"ט]] ביקר את אדמו"ר הריי"צ. הריי"צ כתב לו לאחר מכן מכתב תודה על ביקורו וברכה בנסיעתו לארץ הקודש.{{הערה|1= [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31697&hilite=29bef473-af86-4e2a-bc8f-fab3d3ed9f7f&st=%u05db%u05d4%u05e0%u05de%u05df אגרות קודש - אדמו"ר הריי" | ב[[אלול]] [[תש"ט]] ביקר את אדמו"ר הריי"צ. הריי"צ כתב לו לאחר מכן מכתב תודה על ביקורו וברכה בנסיעתו לארץ הקודש.{{הערה|1= [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31697&hilite=29bef473-af86-4e2a-bc8f-fab3d3ed9f7f&st=%u05db%u05d4%u05e0%u05de%u05df אגרות קודש - אדמו"ר הריי"צ, עמ' (272)].}} | ||
במכתב משנת [[תשי"ט]] מציין [[הרבי]] את קשריו הידידותיים עם חב"ד עוד לפני המלחמה, ואת חכמתו.{{הערה|1= [http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=53693 מכתב משבט תשי"ג]}} | במכתב משנת [[תשי"ט]] מציין [[הרבי]] את קשריו הידידותיים עם חב"ד עוד לפני המלחמה, ואת חכמתו.{{הערה|1= [http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=53693 מכתב משבט תשי"ג]}} |
גרסה מ־08:28, 10 בספטמבר 2020
![](/images/thumb/9/93/%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%A2%D7%9D_%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%A1%D7%99%D7%9C%D7%91%D7%A8.jpg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%A2%D7%9D_%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%A1%D7%99%D7%9C%D7%91%D7%A8.jpg)
הגאון הרב יוסף שלמה כהנמן, ידוע בכינוי הרב מפונוביז', (תרמ"ו - כ' באלול תשכ"ט), רב העיירה פונוביז' וראש ישיבת פונוביז' ממנהיגי הציבור הליטאי לאחר שנות השואה.
נולד בעיר קוהל, אשר בליטא. למד בישיבת טלז אצל הגאון הרב אליעזר גורדון והגאון הרב שמעון יהודה שקופ. לאחר מכן למד שנה בנובהרדוק ו-3 שנים בישיבת ראדין אצל החפץ חיים.
כיהן כרבה של העיירה פונוביז' בליטא, שם התוודע לספר התניא באמצעות הרב ליסון המשפיע החב"די בעיירה.
בשנת ת"ש נמלט מברית המועצות לארץ ישראל. בשנת תש"ה הקים את ישיבת פונוביז' הידועה על גבעת הישיבה בבני ברק.
למרות שהיה רב ליטאי, הכניס לישיבתו בחורים חסידיים רבים, ואף עודדם. בישיבתו התקיימו חבורות חסידיות מדי ליל שישי.
באלול תש"ט ביקר את אדמו"ר הריי"צ. הריי"צ כתב לו לאחר מכן מכתב תודה על ביקורו וברכה בנסיעתו לארץ הקודש.[1]
במכתב משנת תשי"ט מציין הרבי את קשריו הידידותיים עם חב"ד עוד לפני המלחמה, ואת חכמתו.[2]
היה לו קשר חם עם החסיד רבי זלמן לייב אסטולין. רבי יוסף שלמה נהנה היה לשוחח עמו בדברי תורה. מדי פעם היה הרב כהנמן שולח מונית להביאו למשרדו, שם היו משוחחים כמה שעות בדברי תורה, וכשסיימו היה דואג להשיבו לביתו. במשך הזמן הפגישה קיבלה קביעות, כאשר פעם בשבוע נפגשו להתפלפל בלימוד.
בנוסף על השקו"ט בסוגיות הש"ס היה הרב ר' זלמן לייב אף חוזר בפניו מסיפוריו ומפניניו בפרשיות התורה, והרב כהנמן נהנה מאוד לשמוע זאת. פעם, כשאמר בפניו פירוש מסוים של החיד"א[3] שמח בדבריו כל כך, עד שקם ונשקו על ראשו.[4]
הערות שוליים
- ↑ אגרות קודש - אדמו"ר הריי"צ, עמ' (272).
- ↑ מכתב משבט תשי"ג
- ↑ על הפסוק "וה' אמר המכסה אני מאברהם" הובא בספר החדש, בחלק הפירושים.
- ↑ מפי בנו רבי דוד אסטולין