חודש אלול: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – ",י" ב־", י") |
מ (החלפת טקסט – ",א" ב־", א") |
||
שורה 21: | שורה 21: | ||
שלושה מהם רומזים לשלושת העמודים עליהם העולם עומד: | שלושה מהם רומזים לשלושת העמודים עליהם העולם עומד: | ||
'''תורה''': הוספה והתחזקות בלימוד התורה בחודש אלול, נרמזים בפסוק{{הערת שוליים|שמות כא, יג}}: "'''א'''נה '''ל'''ידו '''ו'''שמתי '''ל'''ך". פסוק זה מדבר על [[ערי מקלט]] ורומז על התורה שכן היא מגינה על האדם מפני יצר הרע, כנאמר{{הערת שוליים|בבלי, מכות י,א}} "דברי תורה קולטין". | '''תורה''': הוספה והתחזקות בלימוד התורה בחודש אלול, נרמזים בפסוק{{הערת שוליים|שמות כא, יג}}: "'''א'''נה '''ל'''ידו '''ו'''שמתי '''ל'''ך". פסוק זה מדבר על [[ערי מקלט]] ורומז על התורה שכן היא מגינה על האדם מפני יצר הרע, כנאמר{{הערת שוליים|בבלי, מכות י, א}} "דברי תורה קולטין". | ||
'''תפילה''': התפילה ענינה הוא קשר וחיבור של האדם (אני) עם הבורא (דודי), היא נרמזת בפסוק{{הערת שוליים|שיר השירים ו,ג}}: "'''א'''ני '''ל'''דודי '''ו'''דודי '''ל'''י". | '''תפילה''': התפילה ענינה הוא קשר וחיבור של האדם (אני) עם הבורא (דודי), היא נרמזת בפסוק{{הערת שוליים|שיר השירים ו,ג}}: "'''א'''ני '''ל'''דודי '''ו'''דודי '''ל'''י". | ||
שורה 27: | שורה 27: | ||
צדקה: העמוד השלישי הוא גמילות-חסדים, יש להרבות בצדקה מראש חודש אלול, דבר זה נרמז בפסוק{{הערת שוליים|מגילת אסתר ט, כב}}: "'''א'''יש '''ל'''רעהו '''ו'''מתנות '''ל'''אביונים". | צדקה: העמוד השלישי הוא גמילות-חסדים, יש להרבות בצדקה מראש חודש אלול, דבר זה נרמז בפסוק{{הערת שוליים|מגילת אסתר ט, כב}}: "'''א'''יש '''ל'''רעהו '''ו'''מתנות '''ל'''אביונים". | ||
ראשי התיבות החמישי שמביא הרבי הוא: '''גאולה'''. זו נרמזת בפסוק "'''א'''שירה '''ל'''ה' '''ו'''יאמרו '''ל'''אמר"{{הערת שוליים|שמות טו,א}}. | ראשי התיבות החמישי שמביא הרבי הוא: '''גאולה'''. זו נרמזת בפסוק "'''א'''שירה '''ל'''ה' '''ו'''יאמרו '''ל'''אמר"{{הערת שוליים|שמות טו, א}}. | ||
הגאולה היא מטרת קיום התורה והמצוות ותכליתם. יתירה מכך, הגאולה היא גם חלק מעבודת הבורא כעת, שכן האמונה בביאת המשיח והצפייה לבואו היא מעיקרי הדת . עוד מסביר הרבי שעל היהודי לעבוד את הבורא מתוך תחושת גאולה אישית מכל הדברים המפריעים ומבלבלים אותו. יהודי צריך להתייצב בתחושה של גאולה - שהוא בן-חורין לעבוד את אלוקים, ושאין שום ממשות בכל ההפרעות למיניהן. | הגאולה היא מטרת קיום התורה והמצוות ותכליתם. יתירה מכך, הגאולה היא גם חלק מעבודת הבורא כעת, שכן האמונה בביאת המשיח והצפייה לבואו היא מעיקרי הדת . עוד מסביר הרבי שעל היהודי לעבוד את הבורא מתוך תחושת גאולה אישית מכל הדברים המפריעים ומבלבלים אותו. יהודי צריך להתייצב בתחושה של גאולה - שהוא בן-חורין לעבוד את אלוקים, ושאין שום ממשות בכל ההפרעות למיניהן. | ||
גרסה מ־00:11, 13 במרץ 2014
א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט | י |
יא | יב | יג | יד | טו | טז | יז | יח | יט | כ |
כא | כב | כג | כד | כה | כו | כז | כח | כט | |
תשרי · חשוון · כסלו · טבת · שבט ·
אדר |
![](/images/thumb/d/dc/%D7%AA%D7%A7%D7%99%D7%A2%D7%AA_%D7%A9%D7%95%D7%A4%D7%A8.jpg/250px-%D7%AA%D7%A7%D7%99%D7%A2%D7%AA_%D7%A9%D7%95%D7%A4%D7%A8.jpg)
חודש אלול הוא החודש השנים עשר לפי הספירה מחודש תשרי והחודש השישי מחודש ניסן. בחסידות חב"ד נחשב חודש אלול כחודש בו "נמצא המלך בשדה" כשהכוונה היא שזהו חודש מיוחד המסוגל לעשית תשובה ותהקרבות לקב"ה (מה שאין כן חודש תשרי, בו נמצא המלך בהיכלו).
המלך בשדה
בלקוטי תורה לאדמו"ר הזקן מביא אדמו"ר הזקן משל למשמעות החודש. המשל מספר על מלך שיצא לשדה, אשר אז רשאים ויכולים כל בני העיר להקביל את פניו והמלך מקבל את כולם בסבר פנים יפות ומראה פנים שוחקות לכולם. מה שאין כן כאשר נמצא המלך בארמון מלכותו, אשר אז רק יחידי סגולה יכולים לראות את פניו.
בנמשל חודש אלול הוא החודש בו המלך - הקב"ה - יוצא לשדה, אשר אז כולם יכולים להקביל את פניו והוא מראה פנים שוחקות לכולם.
בריבוי מאמרים של רבותינו נשיאנו הם מבארים את המשל הנ"ל ומדייקים בו בכל מילה ואות.
רמזים בשמו של החודש
ריבוי ראשי תיבות הובאו על שם החודש "אלול". המפורסם שבהם הוא: "אני לדודי ודודי לי". ראשי תיבות אלו מרמזים על סדר העבודה. גם על ראשי תיבות אלו ישנם ריבוי מאמרים המבארים את עניינו.
ראשי תיבות נוספים של החודש, הרומזים לעבודה הנדרשת בו, מובאים בשיחות הרבי:
תשובה: היא היסוד וההקדמה לאלו שלאחר מכן. הרמז לתשובה טמון בפסוק: "ומל ה' אלוקיך את לבבך ואת לבב זרעך".
שלושה מהם רומזים לשלושת העמודים עליהם העולם עומד:
תורה: הוספה והתחזקות בלימוד התורה בחודש אלול, נרמזים בפסוק[1]: "אנה לידו ושמתי לך". פסוק זה מדבר על ערי מקלט ורומז על התורה שכן היא מגינה על האדם מפני יצר הרע, כנאמר[2] "דברי תורה קולטין".
תפילה: התפילה ענינה הוא קשר וחיבור של האדם (אני) עם הבורא (דודי), היא נרמזת בפסוק[3]: "אני לדודי ודודי לי".
צדקה: העמוד השלישי הוא גמילות-חסדים, יש להרבות בצדקה מראש חודש אלול, דבר זה נרמז בפסוק[4]: "איש לרעהו ומתנות לאביונים".
ראשי התיבות החמישי שמביא הרבי הוא: גאולה. זו נרמזת בפסוק "אשירה לה' ויאמרו לאמר"[5]. הגאולה היא מטרת קיום התורה והמצוות ותכליתם. יתירה מכך, הגאולה היא גם חלק מעבודת הבורא כעת, שכן האמונה בביאת המשיח והצפייה לבואו היא מעיקרי הדת . עוד מסביר הרבי שעל היהודי לעבוד את הבורא מתוך תחושת גאולה אישית מכל הדברים המפריעים ומבלבלים אותו. יהודי צריך להתייצב בתחושה של גאולה - שהוא בן-חורין לעבוד את אלוקים, ושאין שום ממשות בכל ההפרעות למיניהן.
ימי חב"ד
אירועים
- א' באלול תקפ"ב - רבי ברוך, בנו של אדמו"ר האמצעי, התחתן.
- ה' באלול תקל"ז - רבי מנחם מענדל מויטעבסק הגיע לארץ הקודש, יחד עם קבוצה של שלוש מאות חסידים שהתיישבו בצפת.
- י' באלול תקנ"ח - נפתח התיק הפלילי נגד רבינו הזקן. הגנרל-פרוקורור הגיש את המלשינות אל הקיסר.
- י' באלול תרנ"א - הרב משה הורנשטיין נישא למרת חיה מושקא הורנשטיין, בתו של אדמו"ר המהר"ש.
- י"א באלול תרל"ה - אדמו"ר הרש"ב נישא למרת שטערנא שרה שניאורסון, נכדה של אדמו"ר הצמח צדק.
- י"ב באלול תרפ"ט - אדמו"ר הריי"צ הגיע לביקור בארצות הברית.
- י"ג באלול תרנ"ז - אדמו"ר הריי"צ נישא למרת נחמה דינה שניאורסון.
- י"ד באלול תש"ב - מרת חיה מושקא הורנשטיין, בתו של אדמו"ר המהר"ש, הובלה ל'כבשנים' במחנה ההשמדה טרבלינקה.
- ט"ו באלול תרנ"ז - אדמו"ר הרש"ב הודיע על יסוד ישיבת חב"ד בשם "תומכי תמימים". היה זה בסעודת החתונתה של אדמו"ר הריי"צ.
- י"ז באלול תק"ג - ר' ישראל ברוך ומרת רבקה פוזנר, הוריו של אדמו"ר הזקן, התחתנו.
- י"ז באלול תשמ"ח - הרבי הניח את אבן הפינה להרחבת בית המדרש 770 בניו יורק.
- י"ח באלול תפ"ד - הנביא אחיה השילוני התגלה לראשונה אל הבעל שם טוב, בהיותו בן עשרים ושש שנים, והחל ללמדו תורה.
- י"ח באלול תצ"ד - הבעל שם טוב, בהיותו בן שלושים ושש, הצטווה על ידי אחיה השילוני להתגלות בעולם.
- י"ח באלול תקע"ג - אדמו"ר האמצעי נסע מקרמנצ'וג וקבע מקום מושבו בליובאוויטש.
- י"ט באלול ת"ש - אדמו"ר הריי"צ נכנס להתגורר ב-770.
- כ"א באלול תרצ"ט - אדמו"ר הריי"צ נסע לריגא, בעקבות פרוץ מלחמת העולם השנייה (הוא נשאר שם עד כ"ד באדר ת"ש).
- כ"א באלול ת"ש - התקיימה חנוכת הבית לבניין 770, זאת לאחר שאדמו"ר הריי"צ נכנס להתגורר בבנין בי"ט באלול ת"ש.
- כ"ה באלול - יום השנה של דובער שניאורסון, אחיו של הרבי, שנפטר בשואה ולא נודע יום פטירתו. ביום זה נוהג הרבי לומר קדיש.
- כ"ט באלול תקמ"ט[6] - אדמו"ר הצמח צדק נולד לר' שלום שכנא ומרת דבורה לאה אלטשולר, בעיר ליאזני.
נולדו
- י"ח באלול תנ"ח - הבעל שם טוב - נולד לר' אליעזר ומרת שרה.
- י"ח באלול תק"ה - אדמו"ר הזקן נולד לרבי ישראל ברוך ומרת רבקה פוזנר.
נפטרו
- י"א באלול תרצ"ו - הרב שניאור זלמן סלונים, נינו של אדמו"ר האמצעי, נפטר ומנוחתו כבוד בעיר תל אביב.
- י"ג באלול תרל"ו - ר' יעקב ישראל טברסקי, חתנו של אדמו"ר האמצעי, נפטר.
- כ"ג באלול תרצ"ז - רבי מאיר שלמה ינובסקי, סבו של הרבי (אב אמו) ואב בית דין של ניקולייב, נפטר.
- כ"ד באלול תשע"א - הרב שלום דובער ליפשיץ,רב קהילת חב"ד ברמת גן ומייסד ארגון יד לאחים, נפטר.
קישורים חיצונים
- חודש אלול - הלכות ומנהגים, מאמרים וסיפורים - תבנית:חב
- אלול בליובאוויטש שיחות אודות חודש אלול בעיירה ליובאוויטש בהוצאת ועד חיילי בית דוד - 770. אלול, התש"ע -
הערות שוליים
- ↑ שמות כא, יג
- ↑ בבלי, מכות י, א
- ↑ שיר השירים ו,ג
- ↑ מגילת אסתר ט, כב
- ↑ שמות טו, א
- ↑ כך לפי הגירסה שהוכרעה. ראה:אגרות קודש (אדמו"ר הריי"צ) חלק ד' עמ' רמ"ח, שיחת י"ב ניסן ש"ת, שיחת שביעי של פסח ש"ת, שלשלת היחס - שבתחילת היום יום - תש"ג ועוד. לפי גירסה אחרת היה זה בשנת תקמ"ח. ראה: יומן אדמו"ר הריי"צ מיום ט' בתמוז תרנ"ח, אגרות קודש (אדמו"ר הריי"צ) חלק ב' עמ' קצ"ה, ושיחת אחרון של פסח תרצ"ה. גירסה נוספת אומרת שהיה זה בשנת תק"נ וראה בשיחת כ"ז בסיון תש"ד.
חודשי השנה |
---|
תשרי | חשוון | כסלו | טבת | שבט | אדר | ניסן | אייר | סיוון | תמוז | מנחם אב | אלול |