ביטול העולמות: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 3: | שורה 3: | ||
משמעות הביטוי היא שכל העולמות העליונים הרוחניים וגם העולמות התחתונים הגשמיים - כולם בטלים במציאות ממש כלפי הבורא המהווה אותם כל רגע [[מאין ליש|מאין המוחלט ליש]]. | משמעות הביטוי היא שכל העולמות העליונים הרוחניים וגם העולמות התחתונים הגשמיים - כולם בטלים במציאות ממש כלפי הבורא המהווה אותם כל רגע [[מאין ליש|מאין המוחלט ליש]]. | ||
בתורת החסידות מבוארים כמה דרגות ברמה ואופן הביטול של העולמות כלפי הבורא: אם מצד רגש הביטול לדרגת ה[[אור הממלא כל עלמין|אור | בתורת החסידות מבוארים כמה דרגות ברמה ואופן הביטול של העולמות כלפי הבורא: אם מצד רגש הביטול לדרגת ה[[אור הממלא כל עלמין|אור המתלבשת להחיות את הנברא]], אם מצד רגש הביטול לדרגת ה[[אור הסובב כל עלמין|אור הנעלית מכדי להתלבש בנברא]] להחיותו ועוד. | ||
ביאור ענין זה מופיע בחסידות בהרבה פעמים ביחד עם הביאור אודות [[אחדות ה']]. | ביאור ענין זה מופיע בחסידות בהרבה פעמים ביחד עם הביאור אודות [[אחדות ה']]. | ||
[[קטגוריה: ערכים בלימוד החסידות]] | [[קטגוריה: ערכים בלימוד החסידות]] |
גרסה מ־02:45, 27 ביוני 2007
ביטול העולמות הוא אחד מהיסודות בהשקפת היהדות המבוארים באריכות גדולה בתורת החסידות.
משמעות הביטוי היא שכל העולמות העליונים הרוחניים וגם העולמות התחתונים הגשמיים - כולם בטלים במציאות ממש כלפי הבורא המהווה אותם כל רגע מאין המוחלט ליש.
בתורת החסידות מבוארים כמה דרגות ברמה ואופן הביטול של העולמות כלפי הבורא: אם מצד רגש הביטול לדרגת האור המתלבשת להחיות את הנברא, אם מצד רגש הביטול לדרגת האור הנעלית מכדי להתלבש בנברא להחיותו ועוד.
ביאור ענין זה מופיע בחסידות בהרבה פעמים ביחד עם הביאור אודות אחדות ה'.