יוהנסבורג: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
(←השד"ר) |
||
שורה 38: | שורה 38: | ||
הרב ויינברג, מונה על ידי הרבי ב[[שמיני עצרת]] [[תשל"א]] ל"בעל הבית"{{הערה|ראו בהרחבה בערך [[האומות המאוחדות#"האו"ם החסידי"|"האו"ם החסידי"]]}} על מדינת דרום אפריקה. | הרב ויינברג, מונה על ידי הרבי ב[[שמיני עצרת]] [[תשל"א]] ל"בעל הבית"{{הערה|ראו בהרחבה בערך [[האומות המאוחדות#"האו"ם החסידי"|"האו"ם החסידי"]]}} על מדינת דרום אפריקה. | ||
==השלוחים== | |||
===השליח הראשון הרב ליפסקר=== | |||
הרב מנחם מענדל ליפסקר שליח הרבי ב[[יוהנסבורג]] הינו השליח הראשון של הרבי בדרום אפריקה ומנהל מוסדות חב"ד המקומיים, ויושב ראש ועד הרבנים במדינה. | |||
בשנת [[תשל"א]] התחתן עם רעייתו מאשי בת הרב [[אהרון פופאק]] ופחות משנה לאחר החתונה יצאו לפעול בשליחות הרבי ב[[יוהנסבורג]] דרום אפריקה, בעקבות בקשתו של יליד המקום ר' [[קאפיל באכער]] שהתקרב לשורשיו החב"דיים על ידי ה[[שד"ר]] הנודד ר' [[יוסף ויינברג]] שביקש מהרבי לשלוח אברך להפיץ יהדות בדרום אפריקה, ובהתוועדות שקדמה ליציאה לשליחות הכריז הרבי קודם חלוקת בקבוקי המשקה{{הערה|'שיחות קודש' תשל"ב כרך א' עמ' 356}} ש"יש פה שליח שלי הנוסע למרחקים"{{הערה|גם בהזדמנויות אחרות, הקפיד הרבי להשתמש בביטוי 'מרחקים' או 'מקומות הרחוקים' ולא השתמש במילים דרום-אפריקה.}}, והעניק לרב ליפסקר בקבוק לחיים להצלחה בשליחות. | |||
ביחידות שקודם היציאה לשליחות הרבי הורה להתעכב בדרך ב[[אנגליה]] וב[[ארץ ישראל]], ואף נתן להם הוראות שונות שעליהם לבצע במקומות אלו, כגון ביקור במקומות הקדושים בארץ ישראל, וכן העניק להם במתנה סידור וספר תניא, והורה להם להתחיל לעסוק בהפצת המעיינות כבר במטוס. | |||
כארבע שנים לאחר שהחל בפעילות, דאג להצטרפותם של הרב [[יוסף יצחק גולדמן]] ורעייתו לסייע בשליחות הרבי. | |||
במשך שנותיו בדרום אפריקה זכה להצלחה רבה בהחייאת הקהילה היהודית והקמת מוסדות חינוך צדקה וחסד, כשלאורך כל השנים הקפיד לכתוב לרבי דו"ח חודשי מפורט, וזכה שהרבי יתבטא בפניו באחת היחידויות: "נו, מה אומר לך? אני שמח!"{{הערה|מייד לאחר מכן כשראה את מבע פניו של הרב ליפסקר שהביע שביעות רצון מכך שגרם שמחה לרבי, הוסיף הרבי ואמר: "איך ייתכן שאברך יהיה שבע רצון? מי שיש לו מה רוצה מאתיים, ומי שיש לו מאתיים רוצה ארבע מאות".}}. | |||
כחלק מתפקידיו, שימש בתפקיד יושב ראש ועד הרבנים בדרום אפריקה {{הערה|שלום מגידמן, '''שליח הרבי למרחקים''', [[שבועון כפר חב"ד]] גליון 1884 עמוד 25. '''דרום אפריקה אינה שונה''', [[שבועון כפר חב"ד]] 1944}}. | |||
==אישים== | ==אישים== |
גרסה מ־06:43, 5 באפריל 2024
![](/images/thumb/7/72/%D7%99%D7%95%D7%94%D7%A0%D7%A1%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%92.jpg/300px-%D7%99%D7%95%D7%94%D7%A0%D7%A1%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%92.jpg)
יוהנסבורג - עיר בדרום אפריקה בה מרכז הסחר והכלכלה של המדינה.
אוכלוסיית העיר מונה למעלה מ-4 מיליון תושבים.
יהודי העיר משתייכים לקהילות שונות ומוסדות חינוך ובתי כנסת שוכנים בכל רחבי העיר.
חב"ד ביוהנסבורג
הקהילה החב"דית החלה עם קהילה חב"דית ובה חשובי החסידים: הרב ירמיהו אלאי, הרב ישראל חסדן, והרב אלתר הילביץ. וכיום בעיר שלוחים ובראשם הרב מנחם מענדל ליפסקר, בתי כנסת ומוסדות חינוך וחסד חב"דיים ובהם ישיבת תומכי תמימים יוהנסבורג.
הרב אילאי
![](/images/thumb/8/87/%D7%99%D7%A8%D7%9E%D7%99%D7%94%D7%95_%D7%90%D7%9C%D7%90%D7%99.jpg/300px-%D7%99%D7%A8%D7%9E%D7%99%D7%94%D7%95_%D7%90%D7%9C%D7%90%D7%99.jpg)
הרב ירמיהו אלאי, הגיע לדרום אפריקה בשנת תרצ"ז ובמשך מספר שנים שימש בדרום אפריקה כשד"ר מטעם ישיבת "תורת חסד" בבריסק[1].
בשנים הבאות שימש בדרום אפריקה כרב במספר קהילות קטנות, ולאחר מכן התמנה בתור רב בית הכנסת הגדול 'בעריא' ביוהנסבורג וחבר ומזכיר בבית דין של יוהנסבורג.
מספר ימים לפני י' שבט תשי"א שלח הרב אלאי מכתב ברכה לרבי לרגל הידיעות שהגיעו על קבלת נשיאותו, ואף שלח מכתב ברכה רשמי מטעם הבית דין המקומי[2].
רב וראש השוחטים
הרב ישראל חסדן בשנת תש"ח הגיע בברכתו של אדמו"ר הריי"צ לדרום אפריקה, והחל לשמש כרב הקהילה היהודית בעיר וורמבאטס.
כעבור מספר שנים עבר ליוהנסבורג, בה שימש כראש השוחטים, ובמקביל הקפיד על מסירת שיעורי תורה.
במשך שנות מגוריו בדרום אפריקה, עמד בקשרי מכתבים עם רבותינו נשיאינו[3] ונטל חלק בפרוייקטים שונים ביוהנסבורג הקשורים עם חיזוק טהרת המשפחה ובניית מקוואות.
פעל רבות להביא ליוהנסבורג את שליח הרבי הרב מנחם מענדל ליפסקר אירח והיטה כתף לפעולות שד"ר תומכי תמימים הרב יוסף ויינברג בדרום אפריקה. ובשנים מאוחרות יותר סייע לשד"ר עזרת אחים ר' ישראל דוכמן[4]
מנהל מוסדות חינוך
![](/images/thumb/6/62/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%94%D7%99%D7%9C%D7%91%D7%99%D7%A5.jpeg/250px-%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%94%D7%99%D7%9C%D7%91%D7%99%D7%A5.jpeg)
הרב אלתר הילביץ[5] הגיע ליוהנסבורג בשנת תשי"א.
עמד בראש החינוך היהודי ביוהנסבורג, ניהל סמינר למורים ומדרשה. כמו כן שימש כרב ופוסק. לימים, הוציאה הקריה החינוכית בדרום אפריקה (על-שם אבידע - זלוטניק) ספר זיכרון מיוחד לרב הילביץ ולפעלו. משליחותו הארוכה שב לירושלים בשנת תשל"ה.
השד"ר
השד"ר הרב יוסף ויינברג הגיע תדיר לדרום אפריקה במשך עשרות שנים והיה שותף פעיל להתוועדויות ופעילות חב"דית ביוהנסבורג.
הרב ויינברג, מונה על ידי הרבי בשמיני עצרת תשל"א ל"בעל הבית"[6] על מדינת דרום אפריקה.
השלוחים
השליח הראשון הרב ליפסקר
הרב מנחם מענדל ליפסקר שליח הרבי ביוהנסבורג הינו השליח הראשון של הרבי בדרום אפריקה ומנהל מוסדות חב"ד המקומיים, ויושב ראש ועד הרבנים במדינה.
בשנת תשל"א התחתן עם רעייתו מאשי בת הרב אהרון פופאק ופחות משנה לאחר החתונה יצאו לפעול בשליחות הרבי ביוהנסבורג דרום אפריקה, בעקבות בקשתו של יליד המקום ר' קאפיל באכער שהתקרב לשורשיו החב"דיים על ידי השד"ר הנודד ר' יוסף ויינברג שביקש מהרבי לשלוח אברך להפיץ יהדות בדרום אפריקה, ובהתוועדות שקדמה ליציאה לשליחות הכריז הרבי קודם חלוקת בקבוקי המשקה[7] ש"יש פה שליח שלי הנוסע למרחקים"[8], והעניק לרב ליפסקר בקבוק לחיים להצלחה בשליחות.
ביחידות שקודם היציאה לשליחות הרבי הורה להתעכב בדרך באנגליה ובארץ ישראל, ואף נתן להם הוראות שונות שעליהם לבצע במקומות אלו, כגון ביקור במקומות הקדושים בארץ ישראל, וכן העניק להם במתנה סידור וספר תניא, והורה להם להתחיל לעסוק בהפצת המעיינות כבר במטוס.
כארבע שנים לאחר שהחל בפעילות, דאג להצטרפותם של הרב יוסף יצחק גולדמן ורעייתו לסייע בשליחות הרבי.
במשך שנותיו בדרום אפריקה זכה להצלחה רבה בהחייאת הקהילה היהודית והקמת מוסדות חינוך צדקה וחסד, כשלאורך כל השנים הקפיד לכתוב לרבי דו"ח חודשי מפורט, וזכה שהרבי יתבטא בפניו באחת היחידויות: "נו, מה אומר לך? אני שמח!"[9].
כחלק מתפקידיו, שימש בתפקיד יושב ראש ועד הרבנים בדרום אפריקה [10].
אישים
- הרב יוסף ויינברג
- הרב ירמיהו אלאי
- הרב אלתר הילביץ
- הרב מנחם מענדל ליפסקר
- הרב ישראל חסדן
- הרב דוד יצחק חסדן
- הרב יוסף יצחק גולדמן
- הרב יהודה שטרן
- הרב לוי ויינברג
- הרב יוסף יצחק קסלמן
- הרב נועם ווגנר
- הרב קאפיל באכער
לקריאה נוספת
שניאור זלמן ברגר, חסדי ישראל, תולדות הרב ישראל חסדן, הוצאת חזק, תשפ"ג
הערות שוליים
- ↑ אגרות חיים עוזר, ג', עמ' קל"ג.
- ↑ תשורה לבקובסקי, עמ' 9 - 11.
- ↑ ראו לדוגמא אגרות קודש חלק ט' (תש"ו-תש"ח), אגרות ג'קו וג'קלב (הסתדרות הר"מ חייקין בשטוקהולם), אגרת ג'קעג (מקוה בגעטבורג ותמיכה כספית בנסיעת נשים למקוואות), חלק י' אגרת ג'תפו (הרחבת החינוך הכשר באפריקה הדרומית), ג'תקלב (חינוך), ועוד.
- ↑ ר' שניאור זלמן ברגר, חסדי ישראל
- ↑ אביו הרב מנחם מענדל הילביץ כיהן כרבה של העיירה החסידית זעמבין. סבו החסיד המפורסם הרב אברהם לנדא מזעמבין
- ↑ ראו בהרחבה בערך "האו"ם החסידי"
- ↑ 'שיחות קודש' תשל"ב כרך א' עמ' 356
- ↑ גם בהזדמנויות אחרות, הקפיד הרבי להשתמש בביטוי 'מרחקים' או 'מקומות הרחוקים' ולא השתמש במילים דרום-אפריקה.
- ↑ מייד לאחר מכן כשראה את מבע פניו של הרב ליפסקר שהביע שביעות רצון מכך שגרם שמחה לרבי, הוסיף הרבי ואמר: "איך ייתכן שאברך יהיה שבע רצון? מי שיש לו מה רוצה מאתיים, ומי שיש לו מאתיים רוצה ארבע מאות".
- ↑ שלום מגידמן, שליח הרבי למרחקים, שבועון כפר חב"ד גליון 1884 עמוד 25. דרום אפריקה אינה שונה, שבועון כפר חב"ד 1944