טעמי המקרא: הבדלים בין גרסאות בדף
חב"דפדי פעיל (שיחה | תרומות) (←ראו גם) |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) (הסרת קישורים עודפים) |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:טעמים.jpg|ממוזער|'''טעמי הנגינה''' - נוסח חב"ד]] | [[קובץ:טעמים.jpg|ממוזער|250px|'''טעמי הנגינה''' - נוסח חב"ד]] | ||
'''טעמי הנגינה''' ל[[קריאת התורה|קריאה בתורה]] (או '''טעמי המקרא''', '''טעמים''') הינם סימנים מיוחדים המצורפים ל{{מונחון|תיבות|מילות}} ה{{מונחון|תנ"ך|תורה, נביאים וכתובים}} (מעל כל מילה, מתחתיה או אחריה), ומנחים את הקורא בנגינת התיבות ובצורת הגיית המילים. טעמי הנגינה מלווים את מילות [[תורה|התורה]], לכל מילה טעם אחד בדרך כלל. הטעם מלמד על הטעמתה של המילה ועל מידת הפסקתה מהמילה שאחריה. | '''טעמי הנגינה''' ל[[קריאת התורה|קריאה בתורה]] (או '''טעמי המקרא''', '''טעמים''') הינם סימנים מיוחדים המצורפים ל{{מונחון|תיבות|מילות}} ה{{מונחון|תנ"ך|תורה, נביאים וכתובים}} (מעל כל מילה, מתחתיה או אחריה), ומנחים את הקורא בנגינת התיבות ובצורת הגיית המילים. טעמי הנגינה מלווים את מילות [[תורה|התורה]], לכל מילה טעם אחד בדרך כלל. הטעם מלמד על הטעמתה של המילה ועל מידת הפסקתה מהמילה שאחריה. | ||
נוסח חב"ד של הטעמים, הועבר במסורת מ[[אדמו"ר הזקן]] ל[[אדמו"ר הצמח צדק]], עד שהגיע לידי [[אדמו"ר הריי"צ]]. בנוסח זה, משתמשים כיום [[חסידי חב"ד ליובאוויטש]] ב[[קריאת התורה]] בימות החול, שבת ומועדים. ניגוני טעמים דומים משמשים את החסידים ל[[מגילת אסתר|קריאת המגילה]] ב[[פורים]], | נוסח חב"ד של הטעמים, הועבר במסורת מ[[אדמו"ר הזקן]] ל[[אדמו"ר הצמח צדק]], עד שהגיע לידי [[אדמו"ר הריי"צ]]. בנוסח זה, משתמשים כיום [[חסידי חב"ד ליובאוויטש]] ב[[קריאת התורה]] בימות החול, שבת ומועדים. ניגוני טעמים דומים משמשים את החסידים ל[[מגילת אסתר|קריאת המגילה]] ב[[פורים]], קריאת התורה ב[[ימים נוראים]] ו[[הפטרה]] בכל שבוע. | ||
== המקור לטעמים == | == המקור לטעמים == | ||
שורה 12: | שורה 12: | ||
== נגינת הטעמים == | == נגינת הטעמים == | ||
{{רשימת מדיה|כותרת={{יישור טקסט|מרכז|הקריאה בטעמי הנגינה לימות החול, שבת ומועדים}} | {{רשימת מדיה|כותרת={{יישור טקסט|מרכז|הקריאה בטעמי הנגינה לימות החול, שבת ומועדים}}}} | ||
{{פריט מדיה | {{פריט מדיה | ||
|שם=טעמי הקריאה - שבת ויום טוב (מיכאל סלאווין).mp3 | |שם=טעמי הקריאה - שבת ויום טוב (מיכאל סלאווין).mp3 | ||
שורה 21: | שורה 21: | ||
{{סוף רשימת מדיה}} | {{סוף רשימת מדיה}} | ||
< | <div style="font-family:David; font-size:130%">פַּשְׁטָ֙א מֻנַּ֣ח זַרְקָא֮, מֻנַּ֣ח סֶג֒וֺל, מֻנַּ֣ח | מֻנַּ֣ח רְבִ֗יעִי,</div> | ||
< | <div style="font-family:David; font-size:130%">מַהְפָּ֤ךְ פַּשְׁטָא֙, זָקֵף־קָטֹ֔ן, זָקֵף־גָּד֕וֹל,</div> | ||
< | <div style="font-family:David; font-size:130%">מֵרְכָ֥א טִפְּחָ֖א, מֻנַּ֣ח אֶתְנַחְתָּ֑א,</div> | ||
< | <div style="font-family:David; font-size:130%">פָּזֵ֡ר, תְּלִישָא־קְטַנָּה֩, תְּ֠לִישָא־גְדוֹלָה,</div> | ||
< | <div style="font-family:David; font-size:130%">קַדְמָ֙א־וְאַזְלָ֜א, אַזְלָ֨א־גֵּ֜רֵשׁ, גֵּרְשַ֞יִּים,</div> | ||
< | <div style="font-family:David; font-size:130%">דַּרְגָּ֧א תְּבִ֛יר, יְ֤תִיב פְּסִיק | סוֺף פָּסֽוּק׃</div> | ||
=== טעמים נדירים === | === טעמים נדירים === | ||
< | <div style="font-family:David; font-size:130%">שַׁלְשֶׁ֓לֶת, קַרְנֵֽי־פָ֟רָה, מֵרְכָ֦א־כְפוּלָה, יֶרַֽח־בֶּן־יוֹמ֪וֹ׃</div> | ||
=== טעמים שאינם מנוגנים === | === טעמים שאינם מנוגנים === | ||
* <span style="font-family:David; font-size:130%">מַקָף־</span> - תפקידו לחבר שתי מילים ולעשות אותן כמילה אחת. | |||
* <span style="font-family: | * <span style="font-family:David; font-size:130%">פְּסִיק | </span> - תפקידו להפריד בין שתי מילים, אף על פי שהן מחוברות בטעם מחבר. מופיע בעיקר: בסמוך לאחד מ[[שמותיו של הקב"ה]], בין שני פרטים, בין שתי מילים דומות, בין עיצורים דומים, או כשהקשר בין שתי מילים קטן מאוד. טעמים מסוימים, למשל אחרי הטעם שלשלת ומונח - מופיע 'פסיק' ( | ) אחריהם, וזאת על מנת להבדילם מטעמים אחרים הדומים להם. | ||
* <span style="font-family: | * <span style="font-family:David; font-size:130%">מֶֽתֶג</span> - משמש במילה יחד עם טעם אחר, ותפקידו לסמן הטעמה משנית. | ||
* <span style="font-family: | |||
== שרשראות של טעמים == | == שרשראות של טעמים == | ||
כללי הטעמים, ובפרט העובדה שישנם טעמים שבאים רק בסמוך לטעמים אחרים, יוצרים שרשראות קבועות של טעמים, החוזרות שוב ושוב. נציג כמה מהן: | כללי הטעמים, ובפרט העובדה שישנם טעמים שבאים רק בסמוך לטעמים אחרים, יוצרים שרשראות קבועות של טעמים, החוזרות שוב ושוב. נציג כמה מהן: | ||
* <span style="font-family:David; font-size:130%">פַּשְׁטָ֙א, מֻנַּ֣ח זַרְקָא֮, מֻנַּ֣ח סֶג֒וֺל.</span> | |||
* <span style="font-family: | * <span style="font-family:David; font-size:130%">מַהְפָּ֤ךְ פַּשְׁטָא֙, מֻנַּ֣ח זָקֵף־קָטֹ֔ן.</span> | ||
* <span style="font-family: | * <span style="font-family:David; font-size:130%">מֵרְכָ֥א טִפְּחָ֖א, מֻנַּ֣ח אֶתְנַחְתָּ֑א.</span> | ||
* <span style="font-family: | * <span style="font-family:David; font-size:130%">פָּזֵ֡ר, תְּ֠לִישָא־גְדוֹלָה, אַזְלָ֨א גֵּ֜רִשׁ, מֻנַּ֣ח רְבִ֗יעִי.</span> | ||
* <span style="font-family: | * <span style="font-family:David; font-size:130%">דַּרְגָּ֧א תְּבִ֛יר, מֵרְכָ֥א טִפְּחָ֖א, מֵרְכָ֥א סוֺף פָּסֽוּק׃</span> | ||
* <span style="font-family: | |||
==טעמי אמ"ת== | ==טעמי אמ"ת== | ||
שורה 66: | שורה 61: | ||
{{ערך מורחב|ניגון טעמי הנגינה}} | {{ערך מורחב|ניגון טעמי הנגינה}} | ||
ב[[ספר הצאצאים]] מסופר ש[[אדמו"ר הזקן]] לימד את נכדו [[אדמו"ר הצ"צ]] ונינו [[הרב"ש]] עשרה מיני נגינה | ב[[ספר הצאצאים]] מסופר ש[[אדמו"ר הזקן]] לימד את נכדו [[אדמו"ר הצ"צ]] ונינו [[הרב"ש]] עשרה מיני נגינה (כולל טעמים לספרי אמ"ת - [[תהלים]] משלי ואיוב), הרב"ש לימדם ל[[רז"א]] שלימדם ל[[אדמו"ר הריי"צ|רבי הריי"צ]]. חלק ממנגינות אלו אבדו ואין לנו היום מסורת לגביהם. | ||
כיום יש לנו ארבעה סוגי נגינות לטעמים: ימי החול ושבת ויום טוב{{הערה|טעמים אלו מופיעים כניגון קע"ב ב[[ספר הניגונים]].}}, מגילת אסתר{{הערה|טעמים אלו מופיעים כניגון קע"ה (ניגון אחרון) ב[[ספר הניגונים]] (חלק א').}}, הפטרה{{הערה|טעמים אלו מופיעים כניגון קע"ד ב[[ספר הניגונים]].}} וימים נוראים{{הערה|טעמים אלו מופיעים כניגון קע"ג ב[[ספר הניגונים]].}}. | כיום יש לנו ארבעה סוגי נגינות לטעמים: ימי החול ושבת ויום טוב{{הערה|טעמים אלו מופיעים כניגון קע"ב ב[[ספר הניגונים]].}}, מגילת אסתר{{הערה|טעמים אלו מופיעים כניגון קע"ה (ניגון אחרון) ב[[ספר הניגונים]] (חלק א').}}, הפטרה{{הערה|טעמים אלו מופיעים כניגון קע"ד ב[[ספר הניגונים]].}} וימים נוראים{{הערה|טעמים אלו מופיעים כניגון קע"ג ב[[ספר הניגונים]].}}. | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
* [[קריאת התורה]] | * [[קריאת התורה]] | ||
* [[ניגון טעמי הנגינה]] | * [[ניגון טעמי הנגינה]] | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
* '''[https://chabad.info/video/beis-medrash-video/678179/ בהמחשה וויזואלית: טעמי המקרא לפי נוסח חב"ד] {{וידפו}}''' | * '''[https://chabad.info/video/beis-medrash-video/678179/ בהמחשה וויזואלית: טעמי המקרא לפי נוסח חב"ד] {{וידפו}}''' | ||
גרסה מ־22:32, 30 בנובמבר 2021
![](/images/thumb/2/24/%D7%98%D7%A2%D7%9E%D7%99%D7%9D.jpg/250px-%D7%98%D7%A2%D7%9E%D7%99%D7%9D.jpg)
טעמי הנגינה לקריאה בתורה (או טעמי המקרא, טעמים) הינם סימנים מיוחדים המצורפים ל
שגיאות פרמטריות בתבנית:מונחון
לא נמצא templatedata תקין תיבות ה
שגיאות פרמטריות בתבנית:מונחון
לא נמצא templatedata תקין תנ"ך (מעל כל מילה, מתחתיה או אחריה), ומנחים את הקורא בנגינת התיבות ובצורת הגיית המילים. טעמי הנגינה מלווים את מילות התורה, לכל מילה טעם אחד בדרך כלל. הטעם מלמד על הטעמתה של המילה ועל מידת הפסקתה מהמילה שאחריה.
נוסח חב"ד של הטעמים, הועבר במסורת מאדמו"ר הזקן לאדמו"ר הצמח צדק, עד שהגיע לידי אדמו"ר הריי"צ. בנוסח זה, משתמשים כיום חסידי חב"ד ליובאוויטש בקריאת התורה בימות החול, שבת ומועדים. ניגוני טעמים דומים משמשים את החסידים לקריאת המגילה בפורים, קריאת התורה בימים נוראים והפטרה בכל שבוע.
המקור לטעמים
ישנם חילוקי דעות בנוגע למקורם של טעמי הנגינה וסימניהם, לרוב הדעות המנגינה של הטעמים היא הלכה למשה מסיני, והסימנים היו בהתחלה רק עם הידיים ולאחר מכן ציירו אותם איך שהם כיום בספרים.
יש דעה נוספת שהמנגינה נוספה לצורך הפיסוק הנכון ובשביל להקל ללמידה בעל פה.
נגינת הטעמים
|
| |
לעזרה בהפעלת הקבצים |
טעמים נדירים
טעמים שאינם מנוגנים
- מַקָף־ - תפקידו לחבר שתי מילים ולעשות אותן כמילה אחת.
- פְּסִיק | - תפקידו להפריד בין שתי מילים, אף על פי שהן מחוברות בטעם מחבר. מופיע בעיקר: בסמוך לאחד משמותיו של הקב"ה, בין שני פרטים, בין שתי מילים דומות, בין עיצורים דומים, או כשהקשר בין שתי מילים קטן מאוד. טעמים מסוימים, למשל אחרי הטעם שלשלת ומונח - מופיע 'פסיק' ( | ) אחריהם, וזאת על מנת להבדילם מטעמים אחרים הדומים להם.
- מֶֽתֶג - משמש במילה יחד עם טעם אחר, ותפקידו לסמן הטעמה משנית.
שרשראות של טעמים
כללי הטעמים, ובפרט העובדה שישנם טעמים שבאים רק בסמוך לטעמים אחרים, יוצרים שרשראות קבועות של טעמים, החוזרות שוב ושוב. נציג כמה מהן:
- פַּשְׁטָ֙א, מֻנַּ֣ח זַרְקָא֮, מֻנַּ֣ח סֶג֒וֺל.
- מַהְפָּ֤ךְ פַּשְׁטָא֙, מֻנַּ֣ח זָקֵף־קָטֹ֔ן.
- מֵרְכָ֥א טִפְּחָ֖א, מֻנַּ֣ח אֶתְנַחְתָּ֑א.
- פָּזֵ֡ר, תְּ֠לִישָא־גְדוֹלָה, אַזְלָ֨א גֵּ֜רִשׁ, מֻנַּ֣ח רְבִ֗יעִי.
- דַּרְגָּ֧א תְּבִ֛יר, מֵרְכָ֥א טִפְּחָ֖א, מֵרְכָ֥א סוֺף פָּסֽוּק׃
טעמי אמ"ת
לספרים תהילים ומשלי, ורובו של ספר איוב (בראשי תיבות נקראים ספרי אמ"ת), יש טעמים משלהם. טעמי נגינה אלו נקראים "טעמי אמ"ת".
אדמו"ר הזקן לימד את נכדו הה'צמח צדק' ונינו הרב"ש את נגינת טעמי אמ"ת. כיום נגינת טעמים אלו אבדו, ואין לנו מסורת לגביהם[1].
השימוש בטעמי המקרא
השימוש העיקרי בטעמי המקרא בימינו נעשה בבית הכנסת - בעת קריאת התורה, קריאת ההפטרות שבנביאים, וחמש המגילות שבכתובים.
בספרי התורה הכתובים על קלף ומשמשים בבית הכנסת לא מופיעים טעמי המקרא[2].
ניגון הטעמים
![]() | ערך מורחב – ניגון טעמי הנגינה |
בספר הצאצאים מסופר שאדמו"ר הזקן לימד את נכדו אדמו"ר הצ"צ ונינו הרב"ש עשרה מיני נגינה (כולל טעמים לספרי אמ"ת - תהלים משלי ואיוב), הרב"ש לימדם לרז"א שלימדם לרבי הריי"צ. חלק ממנגינות אלו אבדו ואין לנו היום מסורת לגביהם.
כיום יש לנו ארבעה סוגי נגינות לטעמים: ימי החול ושבת ויום טוב[3], מגילת אסתר[4], הפטרה[5] וימים נוראים[6].
ראו גם
קישורים חיצוניים
הערות שוליים
- ↑ הרב לב לייבמן, טעמי הנגינה של תהלים והניגון הודיעני ה' קיצי, באתר 'קיר הניגונים'.
- ↑ ואם יכתבו - יפסלו את הספר. שולחן ערוך רע"ד ז'.
- ↑ טעמים אלו מופיעים כניגון קע"ב בספר הניגונים.
- ↑ טעמים אלו מופיעים כניגון קע"ה (ניגון אחרון) בספר הניגונים (חלק א').
- ↑ טעמים אלו מופיעים כניגון קע"ד בספר הניגונים.
- ↑ טעמים אלו מופיעים כניגון קע"ג בספר הניגונים.