טוביה בלוי: הבדלים בין גרסאות בדף
(←ספריו) |
(←קורות חייו: ת) |
||
שורה 28: | שורה 28: | ||
בין השנים [[תשד"מ]] - [[תשמ"ז]] ערך ביחד עם הרב [[יצחק יהודה הולצמן]] את הירחון [[שלימות]]. | בין השנים [[תשד"מ]] - [[תשמ"ז]] ערך ביחד עם הרב [[יצחק יהודה הולצמן]] את הירחון [[שלימות]]. | ||
עם הקמתו של [[מכון לוי יצחק]], החל לעסוק בתרגום ה[[לקוטי שיחות]] מ[[אידיש]] ל[[לשון הקודש]], ובהמשך העביר את | עם הקמתו של [[מכון לוי יצחק]], החל לעסוק בתרגום ה[[לקוטי שיחות]] מ[[אידיש]] ל[[לשון הקודש]], ובהמשך העביר את התפקיד לביתו. | ||
בשנת [[תשנ"ה]] מונה לעורך ראשי במכון [[נחלי דב"ש]] שהוקם לעילוי נשמת אחיינו, [[שלום דובער בלוי]]. | בשנת [[תשנ"ה]] מונה לעורך ראשי במכון [[נחלי דב"ש]] שהוקם לעילוי נשמת אחיינו, [[שלום דובער בלוי]]. |
גרסה מ־01:32, 5 בינואר 2014
![](/images/thumb/2/2c/%D7%98%D7%95%D7%91%D7%99%D7%94_%D7%91%D7%9C%D7%95%D7%99.jpg/250px-%D7%98%D7%95%D7%91%D7%99%D7%94_%D7%91%D7%9C%D7%95%D7%99.jpg)
הרב טוביה בלוי, עסקן חבד"י, רב קהילת חב"ד בנוה יעקב, ירושלים וממיסדי בית חנה (ירושלים).
קורות חייו
נולד בט"ז אייר תרצ"ו לאביו הרב ברוך יהודה, מראשי פאג"י בירושלים. הרב טוביה הינו נכדו של הרב משה בלוי ראש אגודת ישראל בארץ הקודש.
בצעירותו התקרב לחסידות בעלזא, ולאחר מכן התקרב לאדמו"ר שליט"א וקירב עימו את אחיו הרב יוסף בלוי והרב עמרם בלוי.
ממקימי ישיבת ערב של חב"ד בירושלים.
כיהן כיו"ר צעירי חב"ד בירושלים במשך שנים רבות.
בשנת תשי"ט החל לכתוב בביטאון חב"ד. בתשכ"ו מינהו הרב ישראל לייבוב, יו"ר צעירי אגודת חב"ד בארץ הקודש למנכ"ל אגף הפעילות בצא"ח, תפקיד בו שימש עד תשמ"ז.
בתש"ל, הרב שמואל חפר - יו"ר הועד למען שלימות העם - מינהו לחבר בוועד. הרב בלוי נכנס לעבודת הקודש, מונה לסגן יושב ראש הוועד, והיה לאחד מראשי הפעילים בו.
באותו זמן כתב מאמר על שיטת הרבי בלימוד רש"י, וקיבל הוראה מהמזכירות לכתוב ספר על שיטת הרבי ברש"י. בשנת תש"מ יצא לאור הספר עם השם "כללי רש"י".
בחודש חשון תשל"ב מונה על ידי הרבי לחבר ב"ועד לקיום המוסדות" שנוהל על ידי הרב עזריאל זעליג סלונים.
בשנת תשל"ה מונה למנהל בית הספר העל-יסודי לבנות בית חנה בירושלים.
בחודש תמוז תש"מ החל לעבוד בשבועון כפר חב"ד, שם החל לפרסם מאמרים בשם "דע מה שתשיב", נגד "חוגי ההשקפה" אשר בבני ברק.
באותו זמן פרסם בשבועון בהמשכים את התרגום ללשון הקודש של ספר הזכרונות, אותו ערך.
בעבודתו בעיתון המשיך עד תש"נ, ומאז ממעט לפרסם מאמרים.
בין השנים תשד"מ - תשמ"ז ערך ביחד עם הרב יצחק יהודה הולצמן את הירחון שלימות.
עם הקמתו של מכון לוי יצחק, החל לעסוק בתרגום הלקוטי שיחות מאידיש ללשון הקודש, ובהמשך העביר את התפקיד לביתו.
בשנת תשנ"ה מונה לעורך ראשי במכון נחלי דב"ש שהוקם לעילוי נשמת אחיינו, שלום דובער בלוי.
ספריו
![](/images/7/77/%D7%A0%D7%A8_%D7%9C%D7%9E%D7%A9%D7%99%D7%97%D7%99.jpg)
- כללי רש"י (ספר), תש"מ.
- נר למשיחי, תשע"ב.
- אגרות חסיד, מכתביו של הרב אוריאל צימר, תשע"א.
- ביטאון פרד"ס חב"ד בעריכת הרב בלוי.
- תרגום ללשון הקודש של ספר הזכרונות.
- תרגום ללשון הקודש של ספר השיחות תורת שלום (בהוצאת קה"ת תשע"ד).
- על מנהגים ומקורותיהם - על מנהגי חב"ד, תשע"ד.
משפחתו
- בניו
- יעקב מאיר בלוי, רמת שלמה, ירושלים.
- פרץ אוריאל בלוי, נווה יעקב, ירושלים.
- חתניו
- אליהו וילהלם, נחלת הר חב"ד, קרית מלאכי.
- הלפרין, כפר חב"ד.
- מרדכי מנשה לאופר, אשדוד.