משה אשכנזי: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (שוחזר מעריכה של 218.69.96.4 (שיחה) לעריכה האחרונה של 208.92.248.11) |
(←מקושר) |
||
(152 גרסאות ביניים של 50 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{מפנה|משה אשכנזי|אשכנזי (פירושונים)}} | |||
הרב '''משה אשכנזי''' | {{דמות| | ||
שם=הרב משה אשכנזי | |||
|תמונה=123.jpg | |||
|תיאור=רב קהילת חב"ד [[תל אביב - יפו]] | |||
|תאריך לידה=[[כ"א מנחם אב]] [[תר"פ]] | |||
|תאריך פטירה=[[כ"ג טבת]] [[תשס"ז]] | |||
|מקום פעילות=[[תל אביב]] | |||
|תפקידים נוספים=חבר [[אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש]] | |||
}} | |||
הרב '''משה אשכנזי''' ([[כ"א מנחם אב]] [[תר"פ]] - [[כ"ג טבת]] [[תשס"ז]]), היה [[רב]] קהילת חב"ד ב[[תל אביב]], חבר וסגן יו"ר [[אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש]] וחבר [[בית דין רבני חב"ד בארץ הקודש]]. | |||
== | == תולדות חיים == | ||
נולד ב[[כ"א מנחם אב]] [[תר"פ]] בולדיווסטוק שב[[רוסיה]] לאביו הרב [[מאיר אשכנזי]] ולאמו מרת טובא ליבא. משפחתו היא מגזע חסידי [[חב"ד]] עוד מימי [[אדמו"ר הצמח צדק]]. | |||
כשלש שנים לאחר מכן בשנת [[תרפ"ג]] קיבל אביו הצעת רבנות בעיר [[שנחאי]] שבסין, והמשפחה כולל הסבא הרב שניאור זלמן ורעייתו, העתיקה את מגוריה לשם. | |||
בעיר זו התגורר עד הגיעו לגיל 12. | |||
בשנת [[תרצ"ד]] עלו הסבא הרב שניאור זלמן ורעייתו ל[[ארץ הקודש]], בעלייתם הצטרף אליהם משה שם נמנה על תלמידי ישיבת [[תורת אמת]] ב[[ירושלים]]. | |||
בתקופת לימודיו הראשונה היה ה[[משפיע]] הרב [[משה יהודה רייכמן]] למורו הפרטי זאת על מנת להדביק את הפער שנוצר מרמת ידיעותיו בינו שלאר התלמידים - מצב שנוצר בעקבות הרמה נמוכה של בית הספר היהודי בשנחאי. | |||
[[ | בחודש [[אייר]] [[תש"ב]], השתדך ר' משה עם מרת דבורה, בתו של הרב [[חיים אליעזר קרסיק]], בעקבות המצב המלחמתי שקלו משפחת הכלה לדחות את החתונה משקולים כלליים ומשפחתיים. אולם על פי הוראת ה[[אדמו"ר הריי"צ]] היא התקיימה באותה שנה, ב[[ה' אלול]]. | ||
תקופה קצרה לאחר החתונה התגוררו בירושלים בבית הסבא הרב שניאור זלמן, ולאחר כחודשיים עברו להתגורר ב[[תל אביב]] בסמיכות לחמיו. לאחר זמן החל להתעסק במסחר יהלומים, כאשר הוא תומך רבות בישיבת חב"ד בתל אביב אותה ניהל חמיו הרב קרסיק. | |||
ביקורו הראשון אצל [[הרבי]] הייתה בשנת [[תשי"א]] בה נסע לראשונה ל[[ארה"ב]] לרגל חתונת גיסתו מרת רבקה עם הרב [[צבי הירש חיטריק]]. בשהותו שם הורה לו הרבי לנסות להסתדר בעבודה ב[[ניו יורק]], ומפאת כך, שהה כשמונה חודשים בניו יורק ולאחר [[תשרי]] [[תשי"ב]] כשלא מצא את מבוקשו שב ארצה. | |||
בעקבות עלילה בה עסקן שהתנגד לרבי, הלשין על עסקני חב"ד כנקמה על פועלם למען הרבי, בשנת [[תשי"ח]] עזב עם משפחתו בהוראת הרבי את ארץ ישראל, והיגר ל[[ברזיל]]. | |||
==רב קהילת חב"ד בתל אביב == | |||
בעקבות פטירת חמיו הרב [[חיים אליעזר קרסיק]] בשנת [[תש"כ]], נכנסה גיסתו מרת טעמא גוראריה (בת הרב קרסיק) ל'[[יחידות]]' במהלכה הורה הרבי להודיע לגיסה הרב אשכנזי הנמצא בברזיל, לשוב [[ארץ הקודש|לארץ הקודש]] ולמלא את תפקידי חמיו. המסר הועבר לברזיל, ומשפחת אשכנזי שבה ארצה, וכפי הוראת הרבי, הרב אשכנזי מונה לרב קהילת חב"ד ב[[תל אביב]], חבר הנהלת אגודת חסידי חב"ד וחבר הנהלת תומכי תמימים המרכזית בלוד. השתתף בקביעות באסיפות, והיה אקטיבי מאוד; הביע דעות והגה רעיונות כיצד למלא את רצונו של הרבי. | |||
לצד תפקידו כרב הקהילה, כיהן במשך מספר שנים כחבר [[בית דין רבני חב"ד]]. | |||
הרב אשכנזי היה מוסר שיעורים בנגלה ובחסידות, היה אוזן קשבת לבני הקהילה, וגם בשנותיו האחרונות, כאשר קשתה עליו ההליכה, התעקש ללכת תמיד ל[[בית כנסת מרכז חב"ד תל אביב (נחלת בנימין)|בית הכנסת]] באומרו "הרבי אמר לי יאריך ימים על ממלכתו, עלי לקיים זאת". | |||
היה מקושר לרבי מאוד. מילה של הרבי אליו הייתה בבחינת 'קודש קודשים', וכך גם חינך את ילדיו. | |||
מידי שנה, לקראת סוף חודש [[טבת]] היה נוסע לאירופה, שם עסק במשך מספר ימים בעסקיו ומשם המשיך לרבי לקראת השבת שלפני [[י' שבט]] ואז היה נשאר כחודש ימים עד לאחר [[שבת שקלים]]. מכיוון שפעם אחת כשנכנס ל'יחידות' שאלו הרבי אם הוא נשאר גם לשבת פרשת 'שקלים'. מאז נשאר כל שנה עד שבת שקלים ועד בכלל. רק אז היה שב לאירופה לצורך עסקיו ומשם לארץ הקודש. | |||
לאחר פטירתו של הרב [[שלמה מיידנצ'יק]] מונה לסגן יו"ר [[אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש]] בתור זקן החברים. | |||
==התקשרותו לרבי מלך המשיח== | |||
הרב משה אשכנזי היה מקושר גדול לרבי, והדברים ניכרו בכל ימי חייו; | |||
כאשר הרבי היה בבית הכנסת, ר' משה לא ישב. גם בהתוועדות, גם בתפילה וגם בעת השיחות. ר' משה גם לא חשב לשבת מאחורי הרבי, אלא היה נדחף בין הצעירים ומסדר בכוחות עצמו מקום בכדי שיוכל לראות היטב את הרבי בתפילות ב[[הפטרה]] או ב[[התוועדות עם הרבי|התוועדות]]. | |||
כאשר נודע לו כי [[ספר התורה של הרבי|ספר התורה של המדפיסים הידועים מסלאוויטא]] נמצא ברשות הצאצאים שלהם בארץ הקודש, ביקש לקנות מהם את הספר, אלא שהיורשים ביקשו עבורו סכום עתק, ר' משה הלך ללוות מגמ"ח חשוב חמש מאות לירות - סכום אגדי בימים ההם - בכדי לקנות את הספר ושלחו אל הרבי במתנה. את הפרוכת של הספר תרם לעילוי נשמת אביו. | |||
את החוב הכבד שלקח על עצמו, שילם בתשלומים מידי חודש בחודשו עד שהצליח לפרוע את החוב כולו. אלא שכעבור תקופה פגש במנהל הגמ"ח שתמה מדוע לא השיב לו את ההלוואה. הרב אשכנזי הזכיר לו כי החזיר מידי חודש סכום גדול, וכל החוב כבר נפרע, אולם מנהל הגמ"ח התעקש שהוא לא קיבל אף לא לירה אחת. ר' משה אמר לו כי מכיוון שהוא אינו רוצה שעל ספר תורה של הרבי יהיה פקפוק כלשהו, הוא ישלם לו שוב את כל החוב בלי ויכוחים. ואכן, תוך זמן קצר קיבל מנהל הגמ"ח חמש מאות לירות נוספות. | |||
ה[[שידור|שידורים]] של התוועדויות הרבי בתל אביב, התקיימו בביתו. | |||
עניין [[בשורת הגאולה]] בער בעצמותיו. הוא נטל חלק באירועים רבים לעידוד הפעילות להפצת בשורת הגאולה. למרות חולשתו הרבה להגיע לאירועים אלו בכדי לחזק את הציבור. | |||
פעם אחת נכח ב[[התוועדות חסידית]] שבה דיבר משפיע שאמר שהדבר החשוב ביותר בימינו אלה הוא [[לימוד החסידות|לימוד חסידות]], ואילו עניין המשיח הוא עניין חשוב אך לא חייבים להתמקד בו, ענה לו הרב אשכנזי: "הכרתי הרבה חסידים של [[אדמו"ר הרש"ב]] והרבי הריי"צ שלמדו חסידות, הם למדו '[[ליקוטי תורה]]' ו'[[תורה אור]]', [[תניא]] ו[[מאמר]]ים, אבל הם לא היו מקושרים לרבי, אז הם נותרו חסידים אבל בניהם ונכדיהם? היה חסר להם 'רבי' ולכן הם לא המשיכו בדרך אבות. הוא הדין עם [[משיח]]". | |||
את בתו מרת אסתר השיא ר' משה לרב [[נחמן יוסף טברסקי]], מחשובי חסידי חב"ד ב[[קראון הייטס]], בנו של האדמו"ר רבי ישראל מרדכי מרחמסטריקווא. כאשר סיפרו למחותנו האדמו"ר מרחסטריווקא בשנת [[תשנ"ג]] כי יצא כרוז נגד אמונת חב"ד, ונאמר בו כי "אנשים בני בליעל אומרים שהאדמו"ר מליובאוויטש הוא [[מלך המשיח]]", הגיב על כך בחריפות והוסיף: "מחותני, הגאון החסיד הרב משה אשכנזי כמובן שאינו 'בן בליעל' וכפי שידוע לי הוא מאמין ואומר שהרבי הוא מלך המשיח". | |||
ב[[ג' תמוז תשנ"ד]] יצא מביתו וכאשתו שאלה אותו לפשר הדבר אמר לה: אני הולך להסביר לאנשים ברחוב שהרבי הוא מלך המשיח. בפועל כנפגש עם האדם הראשון לא הצליח לומר מילה מחמת אופיו הבישיני. כשחזר לביתו התקשר לכל בניו וחתניו ואמר להם: אני רוצה לשמוע שאתה מאמין באמת שהרבי הוא המשיח. גם בהמשך המשיך בפירסום האמונה הטהורה ב[[נצחיות חייו של הרבי מלך המשיח|נצחיות חייו של הרבי מלך המשיח שליט"א]] והתגשמות [[הרבי כמלך המשיח|נבואת הגאולה]], ואף השתתף ב[[כינוסי גאולה ומשיח - תשנ"ה|כינוסי גאולה ומשיח]] שהתקיימו בשנת [[תשנ"ה]] על ידי הרב [[זמרוני ציק]]. | |||
במשך שנים ארוכות היה נחשב סוחר רשמי בבורסת היהלומים, אך בשנותיו האחרונות הפסיק לעבוד, אך המשיך לשלם דמי חברות בבורסה בכדי שפעמיים בשנה, לקראת פסח וראש השנה, יוכל להיכנס לבורסה ולאסוף כסף אצל ידידיו עבור משפחות נצרכות. | |||
בשנים | בשנים האחרונות, כאשר קשתה עליו ההליכה, הצטרפו אליו נכדיו. ב[[חודש אלול]] האחרון לחייו, כאשר הנכדים שהו ב-[[770]] ולא נמצא מי שיסייע בעדו, החליט כי למרות מצבו הרפואי המורכב, עליו להמשיך את מנהגו. | ||
== פטירתו == | |||
בחודש [[סיון]] [[תשס"ה]] נפטרה רעייתו הרבנית דבורה בפתאומיות. כשדבר פטירתה הגיע לאוזני בנו הרב [[נתן אשכנזי]], נפטר אף מכאב | בחודש [[סיון]] [[תשס"ה]] נפטרה רעייתו הרבנית דבורה בפתאומיות. כשדבר פטירתה הגיע לאוזני בנו הרב [[נתן אשכנזי]], נפטר אף הוא מכאב. | ||
בשבועות האחרונים לחייו התארח אצל בתו מרת מלכה ווילישאנסקי ב[[צפת]]. כשבוע וחצי לפני פטירתו לקה בדלקת ריאות, וכתוצאה מסיבוכים נגרם לו התקף לב קשה. בשבת [[כ"ג בטבת]] [[תשס"ז]] נפטר ונטמן למחרת, בכ"ד טבת, יום ההילולא של [[אדמו"ר הזקן]]. | |||
== משפחתו == | == משפחתו == | ||
[[קובץ:משפחת חיים אשכנזי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|עם בנו [[חיים אשכנזי]] ובניו]] | |||
*בנו הרב [[מרדכי אשכנזי]] | *בנו הרב [[מרדכי שמואל אשכנזי]] ע"ה, רבה של [[כפר חב"ד]] לשעבר. | ||
*בנו הרב [[נתן אשכנזי]] | *בנו הרב [[נתן אשכנזי]] ע"ה, התגורר בכפר חב"ד. | ||
*הרב [[חיים אשכנזי]] | *בנו הרב [[חיים אשכנזי]] ע"ה, היה [[משפיע]] ו[[משגיח]] בישיבות [[תומכי תמימים אור יהודה]] [[תומכי תמימים לוד]]. מיד לאחר פטירת אביו, מונה לממלא מקומו ברבנות בתל אביב. | ||
*בתו שליחת הרבי בצפת מרת מלכה | *בתו שליחת הרבי בצפת מרת מלכה וילשאנסקי, אשת הרב [[יוסף יצחק וילשאנסקי]] ראש ישיבות חב"ד ב[[צפת]]. | ||
*בתו מרת אסתר טברסקי מחנכת דגולה מקראון הייטס, אשת הרב [[נחמן יוסף טברסקי]] | *בתו מרת אסתר טברסקי מחנכת דגולה מקראון הייטס, אשת הרב [[נחמן יוסף טברסקי]]. | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
* [http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=3020 על הרב משה אשכנזי מתוך גליון בית משיח - 586] | * [http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=3020 על הרב משה אשכנזי מתוך גליון בית משיח - 586] | ||
*[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=25979 הכרזת 'יחי' אחרי ג' תמוז / הגות ומחשבה] - {{אינפו}} | |||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ | {{חברי בי"ד רבני חב"ד בארץ הקודש}} | ||
[[קטגוריה:חסידים | {{עץ משפחת אשכנזי}} | ||
[[קטגוריה:חברי אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש | {{מיון רגיל:אשכנזי, משה}} | ||
[[קטגוריה:רבנים שחתמו על הפסק דין שהרבי מלך המשיח | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | ||
[[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | |||
[[קטגוריה:חברי אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש]] | |||
[[קטגוריה:רבנים שחתמו על הפסק דין שהרבי מלך המשיח]] | |||
[[קטגוריה:רבני חב"ד מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | |||
[[קטגוריה:חברי בית דין רבני חב"ד בעבר]] | |||
[[קטגוריה:דיינים]] | |||
[[קטגוריה:אישים בתל אביב]] | |||
[[קטגוריה:אישים הטמונים בבית העלמין בטבריה]] | |||
[[קטגוריה:משפחת גוראריה]] | |||
[[קטגוריה:בוגרי תורת אמת ירושלים]] | |||
[[קטגוריה:משפחת אשכנזי]] | |||
[[קטגוריה:משפחת קרסיק]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תר"פ]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשס"ז]] | |||
[[קטגוריה:רבני בתי כנסת]] |
גרסה אחרונה מ־10:08, 11 באוגוסט 2024
המונח "משה אשכנזי" מפנה לכאן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו אשכנזי (פירושונים).
הרב משה אשכנזי | |
---|---|
![]() רב קהילת חב"ד תל אביב - יפו | |
לידה | כ"א מנחם אב תר"פ |
פטירה | כ"ג טבת תשס"ז |
מקום פעילות | תל אביב |
תפקידים נוספים | חבר אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש |
הרב משה אשכנזי (כ"א מנחם אב תר"פ - כ"ג טבת תשס"ז), היה רב קהילת חב"ד בתל אביב, חבר וסגן יו"ר אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש וחבר בית דין רבני חב"ד בארץ הקודש.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בכ"א מנחם אב תר"פ בולדיווסטוק שברוסיה לאביו הרב מאיר אשכנזי ולאמו מרת טובא ליבא. משפחתו היא מגזע חסידי חב"ד עוד מימי אדמו"ר הצמח צדק.
כשלש שנים לאחר מכן בשנת תרפ"ג קיבל אביו הצעת רבנות בעיר שנחאי שבסין, והמשפחה כולל הסבא הרב שניאור זלמן ורעייתו, העתיקה את מגוריה לשם.
בעיר זו התגורר עד הגיעו לגיל 12.
בשנת תרצ"ד עלו הסבא הרב שניאור זלמן ורעייתו לארץ הקודש, בעלייתם הצטרף אליהם משה שם נמנה על תלמידי ישיבת תורת אמת בירושלים.
בתקופת לימודיו הראשונה היה המשפיע הרב משה יהודה רייכמן למורו הפרטי זאת על מנת להדביק את הפער שנוצר מרמת ידיעותיו בינו שלאר התלמידים - מצב שנוצר בעקבות הרמה נמוכה של בית הספר היהודי בשנחאי.
בחודש אייר תש"ב, השתדך ר' משה עם מרת דבורה, בתו של הרב חיים אליעזר קרסיק, בעקבות המצב המלחמתי שקלו משפחת הכלה לדחות את החתונה משקולים כלליים ומשפחתיים. אולם על פי הוראת האדמו"ר הריי"צ היא התקיימה באותה שנה, בה' אלול.
תקופה קצרה לאחר החתונה התגוררו בירושלים בבית הסבא הרב שניאור זלמן, ולאחר כחודשיים עברו להתגורר בתל אביב בסמיכות לחמיו. לאחר זמן החל להתעסק במסחר יהלומים, כאשר הוא תומך רבות בישיבת חב"ד בתל אביב אותה ניהל חמיו הרב קרסיק.
ביקורו הראשון אצל הרבי הייתה בשנת תשי"א בה נסע לראשונה לארה"ב לרגל חתונת גיסתו מרת רבקה עם הרב צבי הירש חיטריק. בשהותו שם הורה לו הרבי לנסות להסתדר בעבודה בניו יורק, ומפאת כך, שהה כשמונה חודשים בניו יורק ולאחר תשרי תשי"ב כשלא מצא את מבוקשו שב ארצה.
בעקבות עלילה בה עסקן שהתנגד לרבי, הלשין על עסקני חב"ד כנקמה על פועלם למען הרבי, בשנת תשי"ח עזב עם משפחתו בהוראת הרבי את ארץ ישראל, והיגר לברזיל.
רב קהילת חב"ד בתל אביב[עריכה | עריכת קוד מקור]
בעקבות פטירת חמיו הרב חיים אליעזר קרסיק בשנת תש"כ, נכנסה גיסתו מרת טעמא גוראריה (בת הרב קרסיק) ל'יחידות' במהלכה הורה הרבי להודיע לגיסה הרב אשכנזי הנמצא בברזיל, לשוב לארץ הקודש ולמלא את תפקידי חמיו. המסר הועבר לברזיל, ומשפחת אשכנזי שבה ארצה, וכפי הוראת הרבי, הרב אשכנזי מונה לרב קהילת חב"ד בתל אביב, חבר הנהלת אגודת חסידי חב"ד וחבר הנהלת תומכי תמימים המרכזית בלוד. השתתף בקביעות באסיפות, והיה אקטיבי מאוד; הביע דעות והגה רעיונות כיצד למלא את רצונו של הרבי.
לצד תפקידו כרב הקהילה, כיהן במשך מספר שנים כחבר בית דין רבני חב"ד.
הרב אשכנזי היה מוסר שיעורים בנגלה ובחסידות, היה אוזן קשבת לבני הקהילה, וגם בשנותיו האחרונות, כאשר קשתה עליו ההליכה, התעקש ללכת תמיד לבית הכנסת באומרו "הרבי אמר לי יאריך ימים על ממלכתו, עלי לקיים זאת".
היה מקושר לרבי מאוד. מילה של הרבי אליו הייתה בבחינת 'קודש קודשים', וכך גם חינך את ילדיו.
מידי שנה, לקראת סוף חודש טבת היה נוסע לאירופה, שם עסק במשך מספר ימים בעסקיו ומשם המשיך לרבי לקראת השבת שלפני י' שבט ואז היה נשאר כחודש ימים עד לאחר שבת שקלים. מכיוון שפעם אחת כשנכנס ל'יחידות' שאלו הרבי אם הוא נשאר גם לשבת פרשת 'שקלים'. מאז נשאר כל שנה עד שבת שקלים ועד בכלל. רק אז היה שב לאירופה לצורך עסקיו ומשם לארץ הקודש.
לאחר פטירתו של הרב שלמה מיידנצ'יק מונה לסגן יו"ר אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש בתור זקן החברים.
התקשרותו לרבי מלך המשיח[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרב משה אשכנזי היה מקושר גדול לרבי, והדברים ניכרו בכל ימי חייו;
כאשר הרבי היה בבית הכנסת, ר' משה לא ישב. גם בהתוועדות, גם בתפילה וגם בעת השיחות. ר' משה גם לא חשב לשבת מאחורי הרבי, אלא היה נדחף בין הצעירים ומסדר בכוחות עצמו מקום בכדי שיוכל לראות היטב את הרבי בתפילות בהפטרה או בהתוועדות.
כאשר נודע לו כי ספר התורה של המדפיסים הידועים מסלאוויטא נמצא ברשות הצאצאים שלהם בארץ הקודש, ביקש לקנות מהם את הספר, אלא שהיורשים ביקשו עבורו סכום עתק, ר' משה הלך ללוות מגמ"ח חשוב חמש מאות לירות - סכום אגדי בימים ההם - בכדי לקנות את הספר ושלחו אל הרבי במתנה. את הפרוכת של הספר תרם לעילוי נשמת אביו.
את החוב הכבד שלקח על עצמו, שילם בתשלומים מידי חודש בחודשו עד שהצליח לפרוע את החוב כולו. אלא שכעבור תקופה פגש במנהל הגמ"ח שתמה מדוע לא השיב לו את ההלוואה. הרב אשכנזי הזכיר לו כי החזיר מידי חודש סכום גדול, וכל החוב כבר נפרע, אולם מנהל הגמ"ח התעקש שהוא לא קיבל אף לא לירה אחת. ר' משה אמר לו כי מכיוון שהוא אינו רוצה שעל ספר תורה של הרבי יהיה פקפוק כלשהו, הוא ישלם לו שוב את כל החוב בלי ויכוחים. ואכן, תוך זמן קצר קיבל מנהל הגמ"ח חמש מאות לירות נוספות.
השידורים של התוועדויות הרבי בתל אביב, התקיימו בביתו.
עניין בשורת הגאולה בער בעצמותיו. הוא נטל חלק באירועים רבים לעידוד הפעילות להפצת בשורת הגאולה. למרות חולשתו הרבה להגיע לאירועים אלו בכדי לחזק את הציבור.
פעם אחת נכח בהתוועדות חסידית שבה דיבר משפיע שאמר שהדבר החשוב ביותר בימינו אלה הוא לימוד חסידות, ואילו עניין המשיח הוא עניין חשוב אך לא חייבים להתמקד בו, ענה לו הרב אשכנזי: "הכרתי הרבה חסידים של אדמו"ר הרש"ב והרבי הריי"צ שלמדו חסידות, הם למדו 'ליקוטי תורה' ו'תורה אור', תניא ומאמרים, אבל הם לא היו מקושרים לרבי, אז הם נותרו חסידים אבל בניהם ונכדיהם? היה חסר להם 'רבי' ולכן הם לא המשיכו בדרך אבות. הוא הדין עם משיח".
את בתו מרת אסתר השיא ר' משה לרב נחמן יוסף טברסקי, מחשובי חסידי חב"ד בקראון הייטס, בנו של האדמו"ר רבי ישראל מרדכי מרחמסטריקווא. כאשר סיפרו למחותנו האדמו"ר מרחסטריווקא בשנת תשנ"ג כי יצא כרוז נגד אמונת חב"ד, ונאמר בו כי "אנשים בני בליעל אומרים שהאדמו"ר מליובאוויטש הוא מלך המשיח", הגיב על כך בחריפות והוסיף: "מחותני, הגאון החסיד הרב משה אשכנזי כמובן שאינו 'בן בליעל' וכפי שידוע לי הוא מאמין ואומר שהרבי הוא מלך המשיח".
בג' תמוז תשנ"ד יצא מביתו וכאשתו שאלה אותו לפשר הדבר אמר לה: אני הולך להסביר לאנשים ברחוב שהרבי הוא מלך המשיח. בפועל כנפגש עם האדם הראשון לא הצליח לומר מילה מחמת אופיו הבישיני. כשחזר לביתו התקשר לכל בניו וחתניו ואמר להם: אני רוצה לשמוע שאתה מאמין באמת שהרבי הוא המשיח. גם בהמשך המשיך בפירסום האמונה הטהורה בנצחיות חייו של הרבי מלך המשיח שליט"א והתגשמות נבואת הגאולה, ואף השתתף בכינוסי גאולה ומשיח שהתקיימו בשנת תשנ"ה על ידי הרב זמרוני ציק.
במשך שנים ארוכות היה נחשב סוחר רשמי בבורסת היהלומים, אך בשנותיו האחרונות הפסיק לעבוד, אך המשיך לשלם דמי חברות בבורסה בכדי שפעמיים בשנה, לקראת פסח וראש השנה, יוכל להיכנס לבורסה ולאסוף כסף אצל ידידיו עבור משפחות נצרכות.
בשנים האחרונות, כאשר קשתה עליו ההליכה, הצטרפו אליו נכדיו. בחודש אלול האחרון לחייו, כאשר הנכדים שהו ב-770 ולא נמצא מי שיסייע בעדו, החליט כי למרות מצבו הרפואי המורכב, עליו להמשיך את מנהגו.
פטירתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
בחודש סיון תשס"ה נפטרה רעייתו הרבנית דבורה בפתאומיות. כשדבר פטירתה הגיע לאוזני בנו הרב נתן אשכנזי, נפטר אף הוא מכאב.
בשבועות האחרונים לחייו התארח אצל בתו מרת מלכה ווילישאנסקי בצפת. כשבוע וחצי לפני פטירתו לקה בדלקת ריאות, וכתוצאה מסיבוכים נגרם לו התקף לב קשה. בשבת כ"ג בטבת תשס"ז נפטר ונטמן למחרת, בכ"ד טבת, יום ההילולא של אדמו"ר הזקן.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/2/2c/%D7%9E%D7%A9%D7%A4%D7%97%D7%AA_%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99.jpg/250px-%D7%9E%D7%A9%D7%A4%D7%97%D7%AA_%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D_%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99.jpg)
- בנו הרב מרדכי שמואל אשכנזי ע"ה, רבה של כפר חב"ד לשעבר.
- בנו הרב נתן אשכנזי ע"ה, התגורר בכפר חב"ד.
- בנו הרב חיים אשכנזי ע"ה, היה משפיע ומשגיח בישיבות תומכי תמימים אור יהודה תומכי תמימים לוד. מיד לאחר פטירת אביו, מונה לממלא מקומו ברבנות בתל אביב.
- בתו שליחת הרבי בצפת מרת מלכה וילשאנסקי, אשת הרב יוסף יצחק וילשאנסקי ראש ישיבות חב"ד בצפת.
- בתו מרת אסתר טברסקי מחנכת דגולה מקראון הייטס, אשת הרב נחמן יוסף טברסקי.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
חברי בי"ד רבני חב"ד בארץ הקודש | ||
---|---|---|
חברי בית הדין כיום | מזכיר בית הדין - הרב יצחק יהודה ירוסלבסקי • סגן המזכיר - הרב מנחם מענדל גלוכובסקי • הרב אליהו יוחנן גוראריה • הרב משה הבלין • הרב יוסף הכט • הרב אברהם מיכאל הלפרין • הרב ישראל יוסף הנדל | ![]() |
אבות בית הדין במשך השנים | הרב שלמה יוסף זוין • הרב נחום טרבניק • הרב יהודה בוטרשווילי • הרב דוד חנזין • הרב מרדכי שמואל אשכנזי | |
חברי בית הדין בעבר | הרב דב בער אליעזרוב • הרב גדליהו אקסלרוד • הרב משה אשכנזי • הרב לוי ביסטריצקי • הרב יחיאל מיכל דוברוסקין • הרב גרשון חן • הרב אלכסנדר סנדר יודסין • הרב ברוך בועז יורקוביץ' • הרב בן ציון ליפסקר • הרב יעקב לנדא • הרב זאב דב סלונים • הרב יהוסף גדליה רלב"ג | |
דיינים בבית הדין | הרב אפרים בוגרד • הרב בנימין קופרמן • הרב חיים קיז'נר • הרב שניאור זלמן ירוסלבסקי • הרב אסף שמשון אנגלמן | |
מזכירות | הרב יצחק נוב |
הרב מאיר אשכנזי | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
הרב משה אשכנזי | דבורה אשכנזי | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
הרב מרדכי שמואל אשכנזי | הרב חיים אשכנזי | הרב נתן אשכנזי | מלכה פערל | הרב יוסף יצחק וילשאנסקי | אסתר | הרב נחמן יוסף טברסקי | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
הרב מאיר אשכנזי | הרב שלמה הלפרן | לאה | נחמה דינה | הרב ארי קדם | טויבע ליבא | הרב זאב דב הלפרין | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
הרב חיים אליעזר אשכנזי | הרב שניאור זלמן אשכנזי | יוסף אשכנזי | גיטה | הרב אליעזר ברוד | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ
- חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א
- חברי אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש
- רבנים שחתמו על הפסק דין שהרבי מלך המשיח
- רבני חב"ד מתקופת אדמו"ר הריי"צ
- חברי בית דין רבני חב"ד בעבר
- דיינים
- אישים בתל אביב
- אישים הטמונים בבית העלמין בטבריה
- משפחת גוראריה
- בוגרי תורת אמת ירושלים
- משפחת אשכנזי
- משפחת קרסיק
- אישים שנולדו בשנת תר"פ
- אישים שנפטרו בשנת תשס"ז
- רבני בתי כנסת