זמן תפילה: הבדלים בין גרסאות בדף
שמואל חיים (שיחה | תרומות) (יצירת דף עם התוכן "'''סוף זמן תפילה''' הוא הזמן שהחל ממנו אסור להתפלל, להלכה נפסק שזמן זה הוא בשעה הרביעית...") |
שמואל חיים (שיחה | תרומות) מ (מופיע לפני כן בערך (בקיצור עכ"פ)) תגית: שחזור |
||
(22 גרסאות ביניים של 9 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
''' | '''זמן תפילה''' הוא ה[[זמן]] בו יש להתפלל את [[תפילת שחרית]]. ל[[הלכה]] נפסק שזמן זה הוא החל מ[[נץ החמה]] ועד לשעה הרביעית ב[[שעות זמניות]]. | ||
ב[[חסידות חב"ד]] מתפללים גם לאחר סוף זמן תפילה עד [[חצות]] היום, מכיוון ש[[לימוד חסידות|לומדים חסידות]] כהכנה אליה. | |||
==במקורות== | ==במקורות== | ||
{{להשלים}} | |||
[[אנשי כנסת הגדולה]] תיקנו את זמני התפילות כנגד זמני הקרבת [[קרבן התמיד]]. לפיכך ניתן להתפלל כבר מ[[עלות השחר]] - זמן הקרבת הקרבן, אך חכמים דרשו על הפסוק "ייראוך עם שמש" שראוי להתפלל רק אחר [[נץ החמה]]{{הערה|שולחן ערוך פט, א.}}. | |||
לגבי סוף זמן '''תפילת שחרית''' נחלקו [[תנאים]] ב[[מסכת ברכות]]{{הערה|מסכת ברכות ד, א. מחלוקת זו נובעת ישירות מהמחלוקת לגבי סוף זמן הקרבת תמיד של שחר (ר' עובדיה מברטנורא על המקום).}}: | |||
* לדעת תנא קמא - עד חצות. | |||
* לדעת [[רבי יהודה]] - עד ארבע שעות. | |||
להלכה נפסק שזמנה של [[תפילת שחרית]] הוא החל מ[[נץ החמה]] ובדיעבד מעלות השחר, וסופה הוא עד ארבע שעות זמניות ובדיעבד עד [[חצות]] היום{{הערה|שולחן ערוך סימן פט, ב. וראה [http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=4388&CategoryID=1091 תפילה בזמנה], באתר בית חב"ד.}}. | |||
== | ==שיטת חב"ד== | ||
ב[[חסידות חב"ד]] מקפידים על [[לימוד חסידות]] כהכנה לתפילה ולכן פחות מדייקים להתפלל קודם סוף זמן תפילה אך נוהגים לומר קריאת שמע קטנה קודם סוף זמן קריאת שמע{{הערה|קונטרס עץ החיים פרק כ"ה. היום יום י"ז אייר, ספר המנהגים עמ' 6 ועמ' 11.}}. [[הרבי]] אמר באחת השיחות{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/2/19/index.htm תורת מנחם – התוועדויות' (ב) תשי"א ח"א עמ' 134]. וראה גם באגרות קודש כרך ד עמ' תעח}} שהתפילה צריכה להיות בכוונה ומתוך "כובד ראש"{{הערה|"אין עומדין להתפלל אלא מתוך כובד ראש"; מסכת ברכות פרק ה, א. שולחן ערוך אורח חיים סימן צ"ג, ב.}} שדוחה את התפילה בציבור וזמן תפילה, וזה על פי פסק הדין של [[הרמב"ם]] ש"כל תפילה שאינה בכוונה – אינה תפילה"{{הערה|הל' תפילה פ"ד הט"ו. וראה לקוטי שיחות חלק כ"ב עמ' 118 הערה 36.}}, אך יש להקפיד בזה רק עד כמה שנחוץ לצורך התפילה בכוונה ולא יותר מזה{{הערה|אגרות קודש כרך י"ג עמ' רלה, כרך י"ד עמ' תז. וראה גם שיחת כ' מנחם-אב תשט"ו ס"כ.}} ובכל אופן לא להתחיל את התפילה אחרי חצות היום{{הערה|אגרות קודש כרך ו עמ' שנד וראה גם בכרך ה עמ' שיב.}}. | |||
אצל [[אדמו"ר הריי"צ]] ב[[אוטבוצק]] שב[[פולין]] היו מתפללים בשעה 9:00, ב[[תומכי תמימים אוטבוצק|ישיבת חב"ד שהייתה במקום]] היו אומנם הבחורים מתפללים החל מהשעה 10:00{{הערה|"כפר חב"ד" גל' 1342 עמ' 28}}, מאוחר יותר ב[[ארצות הברית]] החל [[אדמו"ר הריי"צ]] להתפלל בשעה 10:00. | |||
הזמן הנהוג להתפלל ב-[[770]] - בית מדרשו של [[הרבי]] הינו בשעה 10:00 ומשם התפשט גם לקהילות חב"ד בעולם. כאשר שאל הרב [[אפרים אליעזר ילס]] את [[הרבי]] אודות מקור המנהג שב[[חב"ד]] מתפללים ב-10:00 בבוקר, ענה לו [[הרבי]] שתי תשובות{{הערה|שיחות קודש תשמ"א חלק ג' עמ' 816, הובא גם ב[[מעשה מלך]] עמוד 13, התקשרות גיליון תשפז עמ' 15-16.}}: | |||
* הסדר אצל נכדו של ר' [[עקיבא איגר]] - ר' לייב הוא שהיה מושך את ההכנות לתפילת שחרית עד ל[[תפילת מנחה]] ואז נעמד להתפלל, כאשר שאלו אותו איך הוא עובר על זמן תפילה ענה שבאם אין הכנות לתפילה הרי "תפילתו בטלה" ולכן למה להסתכל בשעון ולהזדרז בתפילה כשטרם סיים עם ההכנה, הרי תפילתו תהיה בטילה. | |||
* והסיבה העיקרית היא, שהסדר אצל [[אדמו"ר הריי"צ]] היה שהיו נעמדים לתפילה בשעה 10:00, ויש את מאמר חז"ל ש"[[הואיל ונפיק מפומיה]]" לכן אף הרבי מהדר לנהוג כמנהג אדמו"ר הריי"צ. | |||
כאשר כתב הרב [[שלמה חיים דיסקין]] אודות שינוי זמן התפילה ל-8 בבוקר, ענה הרבי ש"אינו חשוב השינוי"{{הערה|שם=התקשרות2|התקשרות, גליון תשצו}}. | |||
ביחידות של הרב אדרעי אצל [[הרבי]] לגבי [[בית הספר למלאכה]], ענה [[הרבי]] שאם יש כאלו שאינם מנצלים את הזמן שלפני ה[[תפילה]] ל[[לימוד החסידות]], יש להתפלל [[תפילת שחרית]] בזמנה:{{ציטוטון|"אם הם לומדים שעתיים לפני התפילה, ואין ביניהם [כאלה] שמנצלים זאת לבזבוז הזמן עד 10 – יוכלו להמשיך כהסדר שהיה עד עתה"}}{{הערה|שם=התקשרות2}}. | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=6299&CategoryID=1334 "התקשרות" | * [http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=6299&CategoryID=1334 "התקשרות" גיליון 796], מדור "תגובות והערות". | ||
* [http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=4388&CategoryID=1091 "התקשרות" גיליון 693], "בירור הלכה ומנהג" | |||
* הרב [[יוסף שמחה גינזבורג]] '''[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=2450&CategoryID=773 זמן תפילה]''', באתר בית חב"ד | |||
*'''[https://col.org.il/news/134137 כולם שואלים: למה חב"דניקים מתפללים בשעה מאוחרת?]''' {{COL}} | |||
{{הלכה}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:זמן]] | |||
[[קטגוריה:תפילה]] |
גרסה אחרונה מ־11:37, 11 באוגוסט 2024
זמן תפילה הוא הזמן בו יש להתפלל את תפילת שחרית. להלכה נפסק שזמן זה הוא החל מנץ החמה ועד לשעה הרביעית בשעות זמניות.
בחסידות חב"ד מתפללים גם לאחר סוף זמן תפילה עד חצות היום, מכיוון שלומדים חסידות כהכנה אליה.
במקורות[עריכה | עריכת קוד מקור]
אנשי כנסת הגדולה תיקנו את זמני התפילות כנגד זמני הקרבת קרבן התמיד. לפיכך ניתן להתפלל כבר מעלות השחר - זמן הקרבת הקרבן, אך חכמים דרשו על הפסוק "ייראוך עם שמש" שראוי להתפלל רק אחר נץ החמה[1].
לגבי סוף זמן תפילת שחרית נחלקו תנאים במסכת ברכות[2]:
- לדעת תנא קמא - עד חצות.
- לדעת רבי יהודה - עד ארבע שעות.
להלכה נפסק שזמנה של תפילת שחרית הוא החל מנץ החמה ובדיעבד מעלות השחר, וסופה הוא עד ארבע שעות זמניות ובדיעבד עד חצות היום[3].
שיטת חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
בחסידות חב"ד מקפידים על לימוד חסידות כהכנה לתפילה ולכן פחות מדייקים להתפלל קודם סוף זמן תפילה אך נוהגים לומר קריאת שמע קטנה קודם סוף זמן קריאת שמע[4]. הרבי אמר באחת השיחות[5] שהתפילה צריכה להיות בכוונה ומתוך "כובד ראש"[6] שדוחה את התפילה בציבור וזמן תפילה, וזה על פי פסק הדין של הרמב"ם ש"כל תפילה שאינה בכוונה – אינה תפילה"[7], אך יש להקפיד בזה רק עד כמה שנחוץ לצורך התפילה בכוונה ולא יותר מזה[8] ובכל אופן לא להתחיל את התפילה אחרי חצות היום[9].
אצל אדמו"ר הריי"צ באוטבוצק שבפולין היו מתפללים בשעה 9:00, בישיבת חב"ד שהייתה במקום היו אומנם הבחורים מתפללים החל מהשעה 10:00[10], מאוחר יותר בארצות הברית החל אדמו"ר הריי"צ להתפלל בשעה 10:00.
הזמן הנהוג להתפלל ב-770 - בית מדרשו של הרבי הינו בשעה 10:00 ומשם התפשט גם לקהילות חב"ד בעולם. כאשר שאל הרב אפרים אליעזר ילס את הרבי אודות מקור המנהג שבחב"ד מתפללים ב-10:00 בבוקר, ענה לו הרבי שתי תשובות[11]:
- הסדר אצל נכדו של ר' עקיבא איגר - ר' לייב הוא שהיה מושך את ההכנות לתפילת שחרית עד לתפילת מנחה ואז נעמד להתפלל, כאשר שאלו אותו איך הוא עובר על זמן תפילה ענה שבאם אין הכנות לתפילה הרי "תפילתו בטלה" ולכן למה להסתכל בשעון ולהזדרז בתפילה כשטרם סיים עם ההכנה, הרי תפילתו תהיה בטילה.
- והסיבה העיקרית היא, שהסדר אצל אדמו"ר הריי"צ היה שהיו נעמדים לתפילה בשעה 10:00, ויש את מאמר חז"ל ש"הואיל ונפיק מפומיה" לכן אף הרבי מהדר לנהוג כמנהג אדמו"ר הריי"צ.
כאשר כתב הרב שלמה חיים דיסקין אודות שינוי זמן התפילה ל-8 בבוקר, ענה הרבי ש"אינו חשוב השינוי"[12].
ביחידות של הרב אדרעי אצל הרבי לגבי בית הספר למלאכה, ענה הרבי שאם יש כאלו שאינם מנצלים את הזמן שלפני התפילה ללימוד החסידות, יש להתפלל תפילת שחרית בזמנה:""אם הם לומדים שעתיים לפני התפילה, ואין ביניהם [כאלה] שמנצלים זאת לבזבוז הזמן עד 10 – יוכלו להמשיך כהסדר שהיה עד עתה""[12].
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- "התקשרות" גיליון 796, מדור "תגובות והערות".
- "התקשרות" גיליון 693, "בירור הלכה ומנהג"
- הרב יוסף שמחה גינזבורג זמן תפילה, באתר בית חב"ד
- כולם שואלים: למה חב"דניקים מתפללים בשעה מאוחרת?
הבהרה: המידע בחב"דפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
הערות שוליים
- ↑ שולחן ערוך פט, א.
- ↑ מסכת ברכות ד, א. מחלוקת זו נובעת ישירות מהמחלוקת לגבי סוף זמן הקרבת תמיד של שחר (ר' עובדיה מברטנורא על המקום).
- ↑ שולחן ערוך סימן פט, ב. וראה תפילה בזמנה, באתר בית חב"ד.
- ↑ קונטרס עץ החיים פרק כ"ה. היום יום י"ז אייר, ספר המנהגים עמ' 6 ועמ' 11.
- ↑ תורת מנחם – התוועדויות' (ב) תשי"א ח"א עמ' 134. וראה גם באגרות קודש כרך ד עמ' תעח
- ↑ "אין עומדין להתפלל אלא מתוך כובד ראש"; מסכת ברכות פרק ה, א. שולחן ערוך אורח חיים סימן צ"ג, ב.
- ↑ הל' תפילה פ"ד הט"ו. וראה לקוטי שיחות חלק כ"ב עמ' 118 הערה 36.
- ↑ אגרות קודש כרך י"ג עמ' רלה, כרך י"ד עמ' תז. וראה גם שיחת כ' מנחם-אב תשט"ו ס"כ.
- ↑ אגרות קודש כרך ו עמ' שנד וראה גם בכרך ה עמ' שיב.
- ↑ "כפר חב"ד" גל' 1342 עמ' 28
- ↑ שיחות קודש תשמ"א חלק ג' עמ' 816, הובא גם במעשה מלך עמוד 13, התקשרות גיליון תשפז עמ' 15-16.
- ↑ 12.0 12.1 התקשרות, גליון תשצו