יצחק אייזיק הכהן: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(6 גרסאות ביניים של 6 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
רבי '''יצחק אייזיק הכהן''' ([[תקי"ג]] - [[ט"ו בתשרי]] [[תקמ"ח]]) היה [[אב בית דין]] בעיר [[קוריץ]], מגדולי תלמידיו של [[המגיד ממזריטש]]. ידוע על שם ספרו המפורסם '''ברית כהונת עולם'''. | |||
רבי יצחק אייזיק הכהן נולד בשנת תקי"ג לאביו הגאון רבי יואל רבה של | ==תולדות חיים== | ||
רבי יצחק אייזיק הכהן נולד בשנת [[תקי"ג]] לאביו הגאון רבי יואל רבה של אטאניא. בגיל 8 התפרסם לגאון ועילוי בצורה בלתי רגילה. בגיל 12 נפטר עליו אביו והספידו בהספד מר. באותה שנה נתמנה לאב"ד בקלויז הגדול של חכמי אוסטראה על פי המלצת רבי חיים כהן אבדק"ק לבוב. שם התיידד עם רבי [[פנחס מקוריץ]] ו[[רב ייבי]] מאוסטרהא. בשנת תקכ"ו בגיל בר מצוה היה לחתנו של הגאון רבי צבי הירש רבה של העיר מזריטש. החל מאז החל להסתופף בצל המגיד ממזריטש (שקם לפניו מלא קומתו). גם היה תלמיד מובהק של [[המגיד מזלוטשוב]] ולמד בחברותא עם תלמידו רבי מרדכי מנסכיז. | |||
בעיקר עסק בתורת [[האר"י]] ז"ל, והיה בקי בה לעומקה ולרחבה בצורה בלתי רגילה אפילו בקרב האריות תלמידי המגיד ממעזריטש, וחיבר ספר עמוק עד למאוד בשם ברית כהונת עולם. לאחר פטירתו הוציאה לאור אחיו רבי משולם הכהן רבה של לבוב ואחיו רבי יהודה לייב הכהן. | בעיקר עסק בתורת [[האר"י]] ז"ל, והיה בקי בה לעומקה ולרחבה בצורה בלתי רגילה אפילו בקרב האריות תלמידי המגיד ממעזריטש, וחיבר ספר עמוק עד למאוד בשם ברית כהונת עולם. לאחר פטירתו הוציאה לאור אחיו רבי משולם הכהן רבה של לבוב ואחיו רבי יהודה לייב הכהן. | ||
שורה 8: | שורה 9: | ||
תלמידו הוא רבי אפרים זלמן מרגליות. | תלמידו הוא רבי אפרים זלמן מרגליות. | ||
ר' [[לוי יצחק שניאורסון]] מצטטו כמה פעמים בכתביו{{מקור}}. | |||
[[קטגוריה:תלמידי המגיד ממזריטש]] | [[קטגוריה:תלמידי המגיד ממזריטש]] |
גרסה אחרונה מ־02:39, 23 ביוני 2024
רבי יצחק אייזיק הכהן (תקי"ג - ט"ו בתשרי תקמ"ח) היה אב בית דין בעיר קוריץ, מגדולי תלמידיו של המגיד ממזריטש. ידוע על שם ספרו המפורסם ברית כהונת עולם.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
רבי יצחק אייזיק הכהן נולד בשנת תקי"ג לאביו הגאון רבי יואל רבה של אטאניא. בגיל 8 התפרסם לגאון ועילוי בצורה בלתי רגילה. בגיל 12 נפטר עליו אביו והספידו בהספד מר. באותה שנה נתמנה לאב"ד בקלויז הגדול של חכמי אוסטראה על פי המלצת רבי חיים כהן אבדק"ק לבוב. שם התיידד עם רבי פנחס מקוריץ ורב ייבי מאוסטרהא. בשנת תקכ"ו בגיל בר מצוה היה לחתנו של הגאון רבי צבי הירש רבה של העיר מזריטש. החל מאז החל להסתופף בצל המגיד ממזריטש (שקם לפניו מלא קומתו). גם היה תלמיד מובהק של המגיד מזלוטשוב ולמד בחברותא עם תלמידו רבי מרדכי מנסכיז.
בעיקר עסק בתורת האר"י ז"ל, והיה בקי בה לעומקה ולרחבה בצורה בלתי רגילה אפילו בקרב האריות תלמידי המגיד ממעזריטש, וחיבר ספר עמוק עד למאוד בשם ברית כהונת עולם. לאחר פטירתו הוציאה לאור אחיו רבי משולם הכהן רבה של לבוב ואחיו רבי יהודה לייב הכהן.
ביום ראשון של חג הסוכות תקמ"ח נפטר בפתאומיות, ואחריו השאיר בן יחיד הגאון המקובל המפורסם רבי ישראל הכהן אב"ד ליאבה.
תלמידו הוא רבי אפרים זלמן מרגליות.
ר' לוי יצחק שניאורסון מצטטו כמה פעמים בכתביו[דרוש מקור].