שמואל בזפלוב: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (←תולדות חיים: קישורים פנימיים) |
|||
(3 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 14: | שורה 14: | ||
{{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=קבלתי מכתב מידידינו אנ"ש שי' מבאברויסק המוסגר בזה, ומלבד שהנני מקיים בקשתם האמורה, הנני לעודדו בעניין זה בכלל... ועניין כזה הלא טוב הוא ובעזרת השם יתברך יפיק רצון וימלא צוואת כבוד אביו זקנו ומקרב ולב עמוק אברכהו בשנה טובה ומתוקה מנפש ועד בשר..{{הערה|אגרות קודש [[אדמו"ר הריי"צ]] חלק א' עמוד תלח-תלט.}}.}} | {{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן=קבלתי מכתב מידידינו אנ"ש שי' מבאברויסק המוסגר בזה, ומלבד שהנני מקיים בקשתם האמורה, הנני לעודדו בעניין זה בכלל... ועניין כזה הלא טוב הוא ובעזרת השם יתברך יפיק רצון וימלא צוואת כבוד אביו זקנו ומקרב ולב עמוק אברכהו בשנה טובה ומתוקה מנפש ועד בשר..{{הערה|אגרות קודש [[אדמו"ר הריי"צ]] חלק א' עמוד תלח-תלט.}}.}} | ||
הרב בזפלוב נענה להוראת הרבי הריי"צ רק ברבנות העיר ולא שימש בפועל באדמורו"ת ושימש כרב עדת החסידים בעיר, אולם בשנת [[תרפ"ט]] אולץ לעזוב רשמית את משרתו באילוץ השלטונות הקומוניסטיים. מכל מקום המשיך למלא את תפקידו בחשאיות ובמסירות רבה עד הכחדתה של הקהילה בידי הנאצים הארורים ימ"ש. | הרב בזפלוב נענה להוראת הרבי הריי"צ רק ברבנות העיר ולא שימש בפועל באדמורו"ת ושימש כרב עדת החסידים בעיר, אולם בשנת [[תרפ"ט]] אולץ לעזוב רשמית את משרתו באילוץ השלטונות הקומוניסטיים. מכל מקום המשיך למלא את תפקידו בחשאיות ובמסירות רבה עד הכחדתה של הקהילה בידי הנאצים הארורים [[יימח שמו|ימ"ש]]. | ||
== רציחתו == | == רציחתו == | ||
שורה 26: | שורה 26: | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=2389 '''מאה ארבעים שנה של עיר חב"דית'''] - כתבתו של [[שניאור זלמן ברגר]] '''[[בית משיח]]''' גליון 532. | *[http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=2389 '''מאה ארבעים שנה של עיר חב"דית'''] - כתבתו של [[שניאור זלמן ברגר]] '''[[בית משיח]]''' גליון 532. {{קישור שבור}} | ||
*[http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=2653 '''לקט סיפורים לדמות רבה של פולטבה'''] - כתבתו של שניאור זלמן ברגר '''בית משיח''' גליון 556. | *[http://www.chabad.info/bm/index.php?magazine=bm_&status=goto_id&id=2653 '''לקט סיפורים לדמות רבה של פולטבה'''] - כתבתו של שניאור זלמן ברגר '''בית משיח''' גליון 556. {{קישור שבור}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
שורה 38: | שורה 38: | ||
[[קטגוריה:משפחת בזפלוב]] | [[קטגוריה:משפחת בזפלוב]] | ||
[[קטגוריה:אישים בבאברויסק]] | [[קטגוריה:אישים בבאברויסק]] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים ליובאוויטש]] |
גרסה אחרונה מ־03:14, 27 ביוני 2024
הרב שמואל בזפלוב (? – י"ז בחשוון תש"ב) מתלמידי התמימים בליובאוויטש ורבה של העיר בברויסק.
![](/images/thumb/e/ee/%D7%91%D7%96%D7%A4%D7%9C%D7%95%D7%91_%D7%A9%D7%9E%D7%95%D7%90%D7%9C.jpg/250px-%D7%91%D7%96%D7%A4%D7%9C%D7%95%D7%91_%D7%A9%D7%9E%D7%95%D7%90%D7%9C.jpg)
תולדות חייםעריכה
נולד לאביו הרב יעקב מרדכי בזפלוב.
התחתן עם הרבנית שיינא רבקה בת הרב דוד משה ברבש, חתנו של האדמו"ר ר' שמריה נח שניאורסון שהיה הרב של העיר בברויסק. בצעירותו זכה ל"חברותא" עם הרבי הריי"צ בעת שהיו בנאות הדשא "באליווקא" בשנת תרנ"ח.
הביא לליבאוויטש את הניגון טל יעסיס וניגון טל בו תברך מזון (המשך). מראשוני החסידים ששלחו כתב התקשרות לרבי הריי"צ[1]
לאחר פטירת אביו הרב יעקב מרדכי בזפלוב רבה של פולטבה, מילא את מקומו לזמן-מה. לאחר מכן עבר להתגורר בחרקוב ולאחר פטירת חמיו-זקנו חפצו אנשי העיר באברויסק כי נכדו הרב שמואל בזפלוב ימלא את מקומו באדמורו"ת ושלחו על כך מכתב[2] לרבי הריי"צ.
בו ביום שיגר הרבי מכתב אל הרב בזפלוב:
קבלתי מכתב מידידינו אנ"ש שי' מבאברויסק המוסגר בזה, ומלבד שהנני מקיים בקשתם האמורה, הנני לעודדו בעניין זה בכלל... ועניין כזה הלא טוב הוא ובעזרת השם יתברך יפיק רצון וימלא צוואת כבוד אביו זקנו ומקרב ולב עמוק אברכהו בשנה טובה ומתוקה מנפש ועד בשר..[3].
הרב בזפלוב נענה להוראת הרבי הריי"צ רק ברבנות העיר ולא שימש בפועל באדמורו"ת ושימש כרב עדת החסידים בעיר, אולם בשנת תרפ"ט אולץ לעזוב רשמית את משרתו באילוץ השלטונות הקומוניסטיים. מכל מקום המשיך למלא את תפקידו בחשאיות ובמסירות רבה עד הכחדתה של הקהילה בידי הנאצים הארורים ימ"ש.
רציחתועריכה
בי"ז מר חשוון תש"ב[4], הוצאו עשרות אלפי יהודי באברויסק להורג, על ידי הנאצים ימ"ש, בין ההרוגים היה הרב בזפלוב.
בספר "באברויסק"[5] מסופר כי הרב בזפלוב נרצח והוא כבן שישים, עם רעייתו שתי בנותיו ובני ביתן. לפי דיווחים של ניצולים, ברגעים האחרונים הטיח הרב מילים קשות כנגד הנאצים, ואמר שסופם יהיה כסוף של כל שונאי ישראל. המפקד הגרמני ציוה לכרות את לשונו ורק אחר כך לרוצחו. כך יצאה נשמתו בעינויים קשים..
בספר "הרבי והמוסד" מובאת גירסא אחרת לרציחתו:
"כשהנאצים נכנסו לעיר ורצו להפיל פחד על תושבי העיר, הם לקחו את הרב ר' שמואל ותלו אותו בפתח החנות הגדולה שהייתה שייכת לחותנו, במרכז העיר".
קישורים חיצונייםעריכה
- מאה ארבעים שנה של עיר חב"דית - כתבתו של שניאור זלמן ברגר בית משיח גליון 532. (הקישור אינו פעיל, כ"א בסיוון ה'תשפ"ד)
- לקט סיפורים לדמות רבה של פולטבה - כתבתו של שניאור זלמן ברגר בית משיח גליון 556. (הקישור אינו פעיל, כ"א בסיוון ה'תשפ"ד)
הערות שוליים
- ↑ נדפס בהוספות לאגרות קודש אדמו"ר הריי"צ חלק טז ע' שצח ואילך.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ חלק א' עמוד תלח
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ חלק א' עמוד תלח-תלט.
- ↑ על פי העיתונות המקומית - הובא בכתבתו של שניאור זלמן ברגר בית משיח גליון 532.
- ↑ כנ"ל