3,930
עריכות
מ (החלפת טקסט – "זיו השכינה" ב־"זיו השכינה") |
(←דירוגה) |
||
(11 גרסאות ביניים של 4 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''אהבה''' היא ענינה הפנימי של ספירת ה[[חסד]], וענינה הוא הרגש בלב של משיכת הנפש של האוהב אל הנאהב, | {{מקורות|רמה=מחפש}} | ||
{{אהבה ויראה}} | |||
'''אהבה''' היא ענינה הפנימי של ספירת ה[[חסד]]{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/adhaz/tanya/4/15.htm אגרת הקודש סימן טו] (דף קכג עמוד א).}}, וענינה הוא הרגש בלב של משיכת הנפש של האוהב אל הנאהב, והדביקות וההתקשרות בו{{הערה|ראה תורת שלום עמודים 91, 93.}}. אהבה היא הראשונה מבין כוחות הנפש המתלבשים ושוכנים ב[[לב]] האדם. | |||
מידת האהבה קשורה במצוות [[אהבת ה']] שהיא [[מצוות עשה]], כמו שנאמר "ואהבת את ה' אלוקיך". ב[[תורת החסידות]] מבואר כיצד ניתן להגיע לאהבת ה', וכן הפרטים והדרגות השונות שיש במצווה זו. | מידת האהבה קשורה במצוות [[אהבת ה']] שהיא [[מצוות עשה]], כמו שנאמר "ואהבת את ה' אלוקיך". ב[[תורת החסידות]] מבואר כיצד ניתן להגיע לאהבת ה', וכן הפרטים והדרגות השונות שיש במצווה זו. | ||
שורה 16: | שורה 18: | ||
==אהבה ויראה== | ==אהבה ויראה== | ||
האהבה, שהיא הענין הפנימי של ספירת ה[[חסד]] עובדת בקשר הדוק יחד עם ה[[יראה]], שהיא הענין הפנימי של ספירת ה[[גבורה]]. וביחד נקראות הם בשם "דחילו ורחימו", שהוא לשון מה שנאמר "אורייתא בלא דחילו ורחימו לא פרחא לעילא". ומבואר כי אהבה ויראה נקראים בשם "תרין גדפין" שהם שני כנפי העוף שרק עם שניהם יכול העוף לעוף. כך על דרך משל, רק על ידי אהבה ויראה ביחד עולים ה[[תורה]] וה[[תפילה]] וה[[מצוות]] וכלל עבודת האדם. | האהבה, שהיא הענין הפנימי של ספירת ה[[חסד]] עובדת בקשר הדוק יחד עם ה[[יראה]], שהיא הענין הפנימי של ספירת ה[[גבורה]]. וביחד נקראות הם בשם "דחילו ורחימו", שהוא לשון מה שנאמר "אורייתא בלא דחילו ורחימו לא פרחא לעילא". ומבואר כי [[אהבה ויראה]] נקראים בשם "תרין גדפין" שהם שני כנפי העוף שרק עם שניהם יכול העוף לעוף. כך על דרך משל, רק על ידי [[אהבה ויראה]] ביחד עולים ה[[תורה]] וה[[תפילה]] וה[[מצוות]] וכלל עבודת האדם. | ||
מקור שני מידות אלו הוא בספירת ה[[דעת]], ש[[ספירת הדעת]] מתחלקת ל[[חסד]] ול[[גבורה]]. מן שני מידות אלו נמשכים שאר ה[[מידות]]. | מקור שני מידות אלו הוא בספירת ה[[דעת]], ש[[ספירת הדעת]] מתחלקת ל[[חסד]] ול[[גבורה]]. מן שני מידות אלו נמשכים שאר ה[[מידות]]. | ||
שורה 32: | שורה 34: | ||
*2) הציור. (הנושא הנאהב שמתלבש בו). | *2) הציור. (הנושא הנאהב שמתלבש בו). | ||
ולדוגמה, בנפש הבהמית, הנה עצם כח התאוה של ה[[נפש הבהמית]] הוא התכונה שהטביע ה' בנפש - לאהוב, ואילו הנושא שבו מתלבשת התאוה, הוא הציור של התאוה. | |||
הכח עצמו אינו רע בעצם מהותו, אלא בריאה חיובית שברא ה', והוא "הטוב שבנוגה", שהרי אפשר גם שיתאוה לעניני אלקות, וכנ"ל -ואהבת וכו' בשני יצריך וכו', אלא שהענינים החומריים והגסים - שבהם מלובשת ומצטיירת התאוה, ובהם באה לידי ביטוי - הרי הם השליליים. | הכח עצמו אינו רע בעצם מהותו, אלא בריאה חיובית שברא ה', והוא "הטוב שבנוגה", שהרי אפשר גם שיתאוה לעניני אלקות, וכנ"ל -ואהבת וכו' בשני יצריך וכו', אלא שהענינים החומריים והגסים - שבהם מלובשת ומצטיירת התאוה, ובהם באה לידי ביטוי - הרי הם השליליים. | ||
שורה 55: | שורה 57: | ||
מדריגת האהבה נקבעת על פי המדריגה ב[[נפש אלוקית|נר"ן]] ששם קבועה האהבה. דהיינו האהבה שמבחינת [[נפש]] שב[[נפש אלוקית|נר"ן]] היא פחותה בערכה מהאהבה שבבחינת רוח, והאהבה שבבחינת [[נשמה]] היא גבוהה ביותר. | מדריגת האהבה נקבעת על פי המדריגה ב[[נפש אלוקית|נר"ן]] ששם קבועה האהבה. דהיינו האהבה שמבחינת [[נפש]] שב[[נפש אלוקית|נר"ן]] היא פחותה בערכה מהאהבה שבבחינת רוח, והאהבה שבבחינת [[נשמה]] היא גבוהה ביותר. | ||
*2) האהבה הטבעית המסותרת בלב כל ישראל, הבאה לנו ב[[ירושה]] מאבותינו אברהם יצחק ויעקב והיא בחינת [[חכמה]] שבנפש - כ"ח מ"ה, כח הביטול המוחלט של הנפש אל ה', הטבוע בבחינת [[עצם הנשמה]] - [[חיה]] ו[[יחידה]]. | *2) האהבה הטבעית המסותרת בלב כל ישראל, הבאה לנו ב[[ירושה]] מאבותינו אברהם יצחק ויעקב והיא בחינת [[חכמה]] שבנפש - כ"ח מ"ה, כח הביטול המוחלט של הנפש אל ה', הטבוע בבחינת [[עצם הנשמה]] - [[חיה (חלק הנפש)|חיה]] ו[[יחידה]]. | ||
וכמו כן גם בנפש הטבעית יש הבדל בין האהבה והתענוג שבעצם הנפש הטבעית, שאף על פי שאינו בא בהתפעלות חיצונית, אדרבה, פעולתו היא בקרירות, מכל מקום, הוא משוקע ומקושר בעצם תענוג נפשו הבהמית בענין רע רח"ל, ומתפשטת ומוציאה להתגלות עומק הרע רח"ל. | וכמו כן גם בנפש הטבעית יש הבדל בין האהבה והתענוג שבעצם הנפש הטבעית, שאף על פי שאינו בא בהתפעלות חיצונית, אדרבה, פעולתו היא בקרירות, מכל מקום, הוא משוקע ומקושר בעצם תענוג נפשו הבהמית בענין רע רח"ל, ומתפשטת ומוציאה להתגלות עומק הרע רח"ל. | ||
שורה 81: | שורה 83: | ||
גם התאוה של ה[[נפש הבהמית]] היא תולדה של השכל. והיינו, השכל של הנפש הבהמית. והראיה, שהרי המדות הן לפי ערך השכל, כי הקטן חושק ואוהב דברים קטנים פחותי הערך לפי ששכלו קטן וקצר להשיג דברים יקרים יותר מהם, וככל ששכלו יתפתח ויעלה, כך גם תאוותיו תהיינה לדברים נעלים ומהותיים יותר. | גם התאוה של ה[[נפש הבהמית]] היא תולדה של השכל. והיינו, השכל של הנפש הבהמית. והראיה, שהרי המדות הן לפי ערך השכל, כי הקטן חושק ואוהב דברים קטנים פחותי הערך לפי ששכלו קטן וקצר להשיג דברים יקרים יותר מהם, וככל ששכלו יתפתח ויעלה, כך גם תאוותיו תהיינה לדברים נעלים ומהותיים יותר. | ||
אלא מכיון שב[[נפש הבהמית]] - המידות הן העיקר, הרי הולדת המידות מהשכל - ותלותן בו, אינן ניכרות כל כך, ואין צורך בהתבוננות שכלית בכדי שהתאוה הבהמית תתלהט, ומה שנראה בזה בעיקר - הוא רק הכוונת המידות על | אלא מכיון שב[[נפש הבהמית]] - המידות הן העיקר, הרי הולדת המידות מהשכל - ותלותן בו, אינן ניכרות כל כך, ואין צורך בהתבוננות שכלית בכדי שהתאוה הבהמית תתלהט, ומה שנראה בזה בעיקר - הוא רק הכוונת המידות על ידי השכל, וכנ"ל - שהקטן חושק בדברים קטנים, ואילו הגדול ששכלו מפותח - מבקש למלא תאותו בדברים חשובים יותר. | ||
כל הנאמר בזה הוא בדבר שרש האהבה הגלויה והמורגשת בלב, בין אם היא מהנפש האלקית, ובין אם היא מהנפש הבהמית. אבל שרש האהבה האלקית המסותרת - שבלב כללות ישראל, אינה בשכל האדם - המוגדר והמוגבל. אלא היא כלות הנפש בטבעה אל בוראה, למעלה מהשכל - טעם ודעת. כטבע הנר שמתנענע תמיד כלפי מעלה, שבטבעו נמשך תמיד אל שרשו ומקורו שלמעלה - מתחת גלגל הירח. | כל הנאמר בזה הוא בדבר שרש האהבה הגלויה והמורגשת בלב, בין אם היא מהנפש האלקית, ובין אם היא מהנפש הבהמית. אבל שרש האהבה האלקית המסותרת - שבלב כללות ישראל, אינה בשכל האדם - המוגדר והמוגבל. אלא היא כלות הנפש בטבעה אל בוראה, למעלה מהשכל - טעם ודעת. כטבע הנר שמתנענע תמיד כלפי מעלה, שבטבעו נמשך תמיד אל שרשו ומקורו שלמעלה - מתחת גלגל הירח. | ||
שורה 101: | שורה 103: | ||
וזה לעומת זה עשה אלקים, שגם בנפש הטבעית הבהמית קיים דירוג:- | וזה לעומת זה עשה אלקים, שגם בנפש הטבעית הבהמית קיים דירוג:- | ||
1) התאוה והרצון הטבעי שברא ה' בנפש. והיא התאוה הטבעית והבריאה לחיבור וקישור הנפש בגוף, ולכל דבר טבעי שנועד לגרום לקיום התקין והבריא של מציאות הנבראים. כמו תאבון בריא באכילה וכדו'. ובדוגמת התאוה ביחוד איש ואשה שהיה אצל [[אדם הראשון]] קודם החטא, | 1) התאוה והרצון הטבעי שברא ה' בנפש. והיא התאוה הטבעית והבריאה לחיבור וקישור הנפש בגוף, ולכל דבר טבעי שנועד לגרום לקיום התקין והבריא של מציאות הנבראים. כמו תאבון בריא באכילה וכדו'. ובדוגמת התאוה ביחוד איש ואשה שהיה אצל [[אדם הראשון]] קודם החטא, שהייתה רק בשביל העמדת בנים. שגם התאוה היא מציאות חיובית, על-אף היותה תאוה גשמית וזקוקה לזיכוך. | ||
2) התאוה בדברים המותרים ואפילו הנצרכים לקיום גופו ושמירת בריאותו, אלא שתאותו אינה לבריאות ה[[גוף]] וקיומו, כי אם להנאתו החומרית. | 2) התאוה בדברים המותרים ואפילו הנצרכים לקיום גופו ושמירת בריאותו, אלא שתאותו אינה לבריאות ה[[גוף]] וקיומו, כי אם להנאתו החומרית. | ||
שורה 128: | שורה 130: | ||
וכנ"ל במשל הנר ה"שואף" בטבעו לעלות להתבטל בשרשו, ומשום כך שלהבתו בתנועה תמידית כלפי מעלה. | וכנ"ל במשל הנר ה"שואף" בטבעו לעלות להתבטל בשרשו, ומשום כך שלהבתו בתנועה תמידית כלפי מעלה. | ||
{{סגל}} | |||
{{ | ==קישורים חיצוניים== | ||
הרב יחיאל הררי, [https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/4828778 בואו נדבר על אהבה] {{וידאו}} {{בית חב"ד (אתר)|}} | |||
{{הערות שוליים}} | |||
[[קטגוריה:אהבת השם]] | [[קטגוריה:אהבת השם]] | ||
[[קטגוריה:מידות ורגשות]] | [[קטגוריה:מידות ורגשות]] |
עריכות