פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
משתמש:ישראל בטח בהשם/זאב גכטמן
" (פסקה)
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
==פעילות ציבורית== ===משיח וגאולה=== פעולתו הציבורית הראשונה הייתה בחודש [[אייר]] [[תשנ"א]] כשהתמנה לראש מערך יחסי ציבור ומנהל מטה השטח של [[ניידות חב"ד]] בין היתר, היה מיוזמי קמפיין [[ברוך הבא מלך המשיח]] ופעל באופן נרחב בנושא הפצת המעיינות ופרסום משיח, בנוסף היה ממארגני שיירת הטנקים בחנוכה תשנ"ג ורוב הסרטונים מהשיירה צולמו על-ידו, בסיוון [[תשנ"ה]] פרש מפעילותו בניידות חב"ד. הרב גכטמן הצטרף בחודש [[אייר]] [[תשנ"ב]] ל[[האגודה למען הגאולה|אגודה למען הגאולה]] ומיד נמנה על צוות עורכי [[עיתון הגאולה]], ב[[תמוז]] [[תשנ"ד]] הקים ביחד עם הרב זמרוני את עלון [[שיחת הגאולה]] ונמנה על עורכיו, בשנת [[תשנ"ה]] הפך למנהל השטח של האגודה והיה ממארגני שלושת כנסי הקהל הארציים, בשנת [[תשנ"ו]] ייסד עם הרב זמרוני את קונגרס משיח בארץ הקודש, בשנת [[תשנ"ט]] היה ממארגני כינוס המלך בשדה בפארק הירקון בתל אביב, בשנת [[תשס"ג]] היה ממייסדי [[אתר הגאולה]]. לאורך כל שנות פעולותיו באגודה היה ממנהליה וארגן עשרות כינוסים ועצרות בנושאי גאולה ומשיח מטעם האגודה, ב[[כסלו]] [[תשס"ו]] עזב את האגודה ובשנת [[תשע"ד]] חזר לפעילות אך לא באופן רשמי. בשנת [[תשנ"ה]] היה מחובשי [[כיפת יחי]] הראשונים והקים ביחד עם הרב [[רמי אנטיאן]] את [[קונגרס משיח העולמי]] ובנוסף, היה שותף בפעולותיו השונות כמו, בהקמת [[קרן המיליון]] והוצאת קונטרסים בנושא משיח וגאולה. בנוסף, היה חבר קרוב של הרב [[זמרוני ציק]], והרב גכטמן עזר לו רבות בהקמת מוסדות חב"ד בת ים ובפעולותיו השונות, בנוסף, אסף וליקט ביחד עם הרב זמרוני חומרים רבים אשר היוו את הוצאת הספר [[תפילין של ימות המשיח]], כיום, הרב גכטמן נמצא בקשרים טובים עם ממשיכי דרכו בבית חב"ד בבת ים, ועוזר רבות לחברו השליח [[טוביה דורון]] ולרב [[חיים ציק]]. עזר רבות לחברו [[קובי בן ארי]] בפעולותיו בנושא הפצת משיח ואישר באופן בטיחותי הקמת [[דגל משיח|דגלי ענק]] בכמה נקודות ברחבי הארץ ואף בחנוכה תשנ"ח הינדס ואישר את חנוכיית הענק בלטרון. ===שלימות הארץ=== בשנת [[תשל"ו]] קנה אביו דירה בעיר ימית שבסיני, ובמהלך גירוש סיני, הביאו ואירחו רבים על מנת להתנגד לגירוש ואף הרב גכטמן וכמה מבני משפחתו נעצרו עקב כך. בנוסף הקים יחד עם [[ברוך מרזל]] וחסידי חב"ד נוספים את היישוב חצר אדר בסיני. בזמן [[הסכמי אוסלו]] בתשנ"ג-ה כשהרב גכטמן כבר היה חב"דניק היה פעיל מאוד בארגון כנסים והפגנות נגד ההסכם והביא נואמים ורבנים רבים לעשרות כנסים ברחבי הארץ. בזמן הסכמי אוסלו ב' ב[[תשנ"ה]] היה מקורב ל[[אריאל שרון]] ותמך בפעולותיו נגד ההסכם ואף הביא אותו לנאום בעשרות כנסים והפגנות נגד הסכמי אוסלו, וקישר רבות בינו לבין חב"ד, ובשנת [[תש"ס]] היה פעיל נמרץ להבחרותו לראשות הליכוד והממשלה, אך עם היבחרותו לראשות הממשלה וההיתכנות לביצוע [[תוכנית ההתנתקות]] התדרדו בינהם היחסים ונגמרו סופית כשהתוכנית עברה בכנסת. בזמן הסכם חברון בשנת [[תשנ"ז]] הרב גכטמן עבר להתגורר בעיר חברון וביחד עם [[ברוך מרזל]] פעל רבות נגד ההסכם, בנוסף, היה שותף עם הרב מרזל בעניינים רבים בנושאי שלימות הארץ. בשנת תשנ"ח היה שותף בהקמת [[המטה העולמי להצלת העם והארץ]] ביחד עם הרב [[שלום דובער וולפא]] ו[[שבתאי ווינטראוב]] והיה מנהל מטה השטח בארגון ומתוקף תפקידו ארגן כנסים והפגנות רבות מטעם המטה. בזמן [[גירוש גוש קטיף]] הרב גכטמן היה מעורב מאוד ופעל רבות ביחד עם הרב [[שלום דובער וולפא]] ואחרים פעל רבות בארגון כנסים והפגנות ואף בזכות הקרבה של אופקים לגוש קטיף ביתו נהפך לחמ"ל כניסה לגוש בזמן שנאסר להיכנס לשם, בנוסף, חסם בגופו ביחד עם חבריו בזמן הגירוש עצמו ואף נעצר בעקבות כך. ===שליחותו כמהנדס=== בשנת [[תשמ"ח]] באחד הביקורים אצל הורי אישתו שהתגוררו בנתניה את [[אבי טאוב]] בדיוק בזמן בו הוא והרב [[דוד נחשון]] החלו לשפץ את קברי רבותינו נשיאנו, והרב גכטמן שמח לעזור להם בשיפוץ הקברים ואף התלווה אליהם כמה פעמים לרוסיה ועזר להם בתקשורת עם הסביבה היותו מדבר רוסית. הרב גכטמן פועל רבות בנושא מקווה בור על בור והוא בקיא בכל העניינים ההלכתיים בנושא ואף משמש כיועץ מבחינה הנדסית והלכתית לבניית מקוואות, בין היתר היה שותף בהקמת עשרות מקוואות בארץ ובעולם ואף את חלקם הקים בעצמו. עקב תפקידו של הרב גכטמן כמהנדס, הוא יוצא הרבה פעמים לשטח כדי לפקח על הבנייה מקרוב ובתוך כך נפגשים עם פועלים וקבלנים שאינם יהודים ומחדיר בהם את הצורך החשוב בקיום [[שבע מצוות בני נח]] ואף בשנת תשס"א לאחר שהתייעץ עם הרב [[חיים לוי יצחק גינזבורג]], הרב גינזבורג הפגיש בינו לבין הרב [[בועז קלי]] והם דיברו לראשונה על הצורך החשוב בהקמת ארגון מיוחד שיעסוק בהפצת העניין, ובשנת תשס"ב היה שותף בהקמת מטה שבע מצוות בני נח ביחד עם הרב בועז קלי.
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)