פתיחת התפריט הראשי
דף הבית
אקראי
כניסה לחשבון
הגדרות
אודות חב"דפדיה
חב"דפדיה
חיפוש
עריכת הדף "
שופרו של משיח
"
אזהרה:
אינכם מחוברים לחשבון. כתובת ה־IP שלכם תוצג בפומבי אם תבצעו עריכות כלשהן. אם
תיכנסו לחשבון
או
תיצרו חשבון
, העריכות שלכם תיוחסנה לשם המשתמש שלכם ותקבלו גם יתרונות אחרים.
לא ניתן היה לבטל את העריכה עקב התנגשות עם עריכות מאוחרות יותר.
בדיקת אנטי־ספאם.
אין
למלא שדה זה!
[[קובץ:שופר משיח.png|ממוזער|250px|שופרו של משיח]] '''שופרו של משיח''' הוא ה'''שופר גדול''' שיישמע בזמן [[הגאולה]], המוזכר בפסוק{{הערה|שם=ישעיהו|ישעיהו כז, יג.}} "והיה ביום ההוא יתקע בשופר גדול ובאו האובדים בארץ [[אשור]] והנדחים בארץ [[מצרים]] והשתחוו לה' בהר הקודש בירושלים". וכפי שאומרים ב[[תפילת שמונה עשרה]] "תקע בשופר גדול לחרותנו". ==במקורות== במדרשים{{הערה|פרקי דרבי אליעזר פרק ל"א. הובא גם בילקוט שמעוני פרשת וירא רמז ק"א.}} מובא אודות הקרניים של אילו של [[יצחק]], אותו העלה [[אברהם אבינו]] לעולה בעת [[עקידת יצחק]], שהקרן השמאלית נשמע קולה ב[[מעמד הר סיני]] שנאמר{{הערה|שמות יט, יט.}} "ויהי קול השופר הולך וחזק מאוד", והקרן הימנית שהיא גדולה מהשמאלית עתיד לתקוע בה [[לעתיד לבוא]], שנאמר{{הערה|שם=ישעיהו}} "והיה ביום ההוא יתקע בשופר גדול". ודנו במפרשים כיצד יתכן הדבר שקרניים של איל שהיה [[קרבן עולה]] שעולה כליל לה', נשתמרו לצורך תקיעה מאוחרת יותר{{הערה|הרמב"ן יתרו יט, יג. "ולא הבינותי זה, כי אילו של יצחק עולה הקריב אותו והקרנים והטלפים הכל נשרף בעולות? אולי גבל הקב"ה עפר קרנו והחזירו למה שהיה".}}. וכן כיצד מותר להשתמש בקרניים אלו מצד דין [[מעילה]] שאסורה בקדשים{{הערה|ראה [http://torashageula.org/ימות_המשיח_בהלכה_חלק_א׳_-_סימן_ז׃_שופרו_של_משיח_מאילו_של_יצחק#cite_ref-1 ימות המשיח בהלכה חלק א׳ - סימן ז׃ שופרו של משיח מאילו של יצחק].}}. בהיות השופר שופר גדול, ישמע קולו עד לאובדים והנדחים בארצות אשור ומצרים, וזה יגרום להם להתעוררות עד לעלייתם ארצה ב[[קיבוץ גלויות|קיבוץ הגלויות]] ממדינות אלו. בגמרא במסכת סנהדרין{{הערה|סנהדרין צז, א. ובפרש"י שם.}} מובאת ברייתא בנוגע למאורעות שיקרו בעולם ב"שבוע שבן דוד בא בו", בשבע השנים שקודמות לביאת משיח. ושם מובא ש"בששית קולות". ומביא רש"י פירוש לדבר, שמדובר על קולות מתקיעת שופר שנאמר "יתקע בשופר גדול". ==בתורת החסידות== רבותינו נשיאנו ביארו באריכות את עניינו הפנימי של השופר גדול והתעכבו על פרטים ופרטי פרטים בכתובים שאודותיו. כמו כן ביארו את ההקשר בין השופר של ימות המשיח לתקיעת השופר של ראש השנה והעבודה הרוחנית שבהם. === ה"שופר גדול" [[כבר היה לעולמים|לגבי שופרות אחרים]] === ==== שופר של [[ראש השנה]] (עכשיו) ==== ממשיכים על ידי תקיעת שופר את ה[[פנימיות]] של אלקות שלמעלה משייכות לעולמות ([[סובב כל עלמין]]), ומעוררים את ה[[תענוג]] של [[הקדוש ברוך הוא|הקב"ה]] ב[[בריאת העולם|בריאת העולמות]]. ==== שופר של ראש השנה ב[[בית המקדש השני]] (שבת) ==== מעוררים פנימיות התענוג, [[פנימיות הכתר]] (תחתונה שבמאציל). ==== תקיעת שופר ב[[בית המקדש הראשון]] ==== היה מדריגה נעלית עוד יותר. ==== שופר של [[יום הכיפורים]] של [[שנת היובל]]. ==== היה עוד יותר נעלה. ולמרות כל זאת גם בתקיעת שופר זה נאמר "והעברת שופר תרועה", ("שופר" סתם, ולא "שופר גדול"). ==== שופר של [[מתן תורה]] ==== בשופר של מתן תורה נאמר "ויהי קול השופר הולך וחזק מאד", ה[[קול]] היה [[קול גדול|'''קול''' גדול]], אך לא היה '''שופר''' גדול. ==== שופר גדול ==== למדנו שה"'''שופר גדול'''" נעלה אפילו מתקיעת שופר של שנת היובל בבית המקדש הראשון. ואפילו מהשופר שהיה במתן תורה. כמוזכר לעיל מהמדרשים שהשופר של המן תורה היתה ה[[קרן]] שמאלית של האיל ב[[עקידת יצחק]], ואילו לעתיד לבא יתקע ב[[קרניים|קרן]] הימנית (שגדול יותר מקרן השמאלית)<ref>בד"ה יחיינו מיומיים תשל"ז הרבי מביא ש"השופר גדול" נעלה יותר משני הקרניים של עקידת יצחק (ראה שם בשולי הגליון). </ref>. === "יִתָּקַע בשופר גדול" === ==== שופר גדול דוקא ==== התכלית של תקיעת השופר גדול שיתקע ביום ההוא, היא, כדי לפעול התעוררות [[תשובה]] אצל ה"אובדים ב[[ארץ אשור]]" (אלו שלא עמדו בנסיון של [[עשירות]]) ו"הנדחים ב[[ארץ מצרים]]" (אלו שלא עמדו בהנסיון של [[עניות]]), שירדו למטה מטה ונבלעו בתוך אשור ומצרים, ובשביל זה יש צורך בשופר גדול דווקא. כי במתן תורה היה היו בני ישראל בקירוב לאלקות (גם לפני קול השופר), ולכן גם על ידי שופר סתם היה מספיק לעוררם. אבל כדי לעורר את האובדים והנדחים לא מספיק שופר סתם, ואפילו לא השופר של מתן תורה, אלא צריך להיות ההתעוררות על ידי שופר גדול דוקא. ==== "יִתָּקַע" ולא נאמר מי יתקע ==== הטעם לזה שאודות שופר סתם כתוב "ואדנ-י הוי' בשופר יתקע", ש"אדנ-י הוי'" הם [[שמותיו של הקב"ה|שמות של הקב"ה]], (וכששמות אלה [[שם הוי"ה בניקוד אלוקים|"אד' הוי'" הם בניקוד אלקים]] הם נעלים עוד יותר), ובהשופר גדול כתוב "יתקע" סתם, ולא כתוב מי הוא התוקע. הוא, כיון שתקיעה זו היא באה מבחינה כזו שלמעלה יותר מ[[שם]] [[הוי"ה (שם)|הוי']], שהוא בחינה שלא נתפס בשום אות ורמיזא כלל. לפי שתקיעה זו היא מ[[עצמות ומהות אין סוף ב"ה|מהותו ועצמותו יתברך]] שלמעלה גם מבחינת אנכי, (סתימא דכל סתימין). ==== "יִתָּקַע" מעצמו ==== ==== דוקא כי הם במיצר - אובדים ונדחים ==== הטעם שנאמר "יִתָּקַע בשופר גדול", שהלשון "יִתָּקַע" (תי"ו בקמ"ץ) מורה שיתקע מעצמו, הוא, כי הגילוי של השופר גדול לעורר את האובדים והנדחים יהיה מעצמו, בלי אתערותא דלתתא כלל. ובזה יש שני אופנים: ===== שלא על ידי עבודה ===== שהגילוי של ה"שופר גדול" לא מגיע על ידי [[עבודה]] כלל, הם אובדים ונדחים, והשופר באה לעורר אותם, דווקא מכיון שהם אובדים ונדחים הם בתכלית המיצר והדוחק, וזה מעורר וממשיך התקיעה של השופר גדול (ההמשכה מבחינת סתימא דכל סתימין), תכלית המרחב. כי דווקא על ידי ש"מן ה'''מיצר''' קראתי י-ה", דוקא על ידי זה "ענני ב'''מרחב''' י-ה". כמו התורה של [[הבעל שם טוב]]<ref>כתר שם טוב (הוצאת קה"ת) סי' צו (יג, ג).</ref> על הפסוק<ref>תהלים קב, א.</ref> "תפלה לעני כי יעטוף ולפני הוי' ישפוך שיחו", שתפלת העני היא שלפני הוי' ישפוך שיחו, וגם שתפלת העני מתקבלת יותר. אבל גם כשה'''המשכת''' הגילוי של השופר גדול הוא מצד מלמעלה, הרי '''''לאחרי''''' הגילוי של השופר גדול יש גם להאובדים והנדחים כפשוטם המעלה של עבודת האדם, כי זה שהשופר גדול יעורר את נקודת היהדות שבכל אחד מישראל (גם וכולל האובדים והנדחים) וירצו לצאת מהגלות וללכת לירושלים ולהשתחוות לה', הוא רק שעל ידי הגילוי של השופר גדול יתעורר הרצון האמיתי של ה''ישראל עצמו''. שהרי זהו החילוק בין הגאולה ד[[יציאת מצרים]] ו[[גאולה האמיתית והשלימה|גאולה העתידה]], שביציאת מצרים, רצונם של בני ישראל לצאת מטומאת מצרים ולדבקה בו ית' היתה מצד הגילוי מלמעלה, ובגאולה העתידה, הרצון לצאת מהגלות ולבוא ל[[ירושלים]] יהיה הרצון של ישראל, והגילוי דלמעלה (שופר גדול) הוא רק סיבה שעל ידו יתגלה הרצון דישראל. והעבודה שלהם תהי' מצד עצמם. ===== [[מעשינו ועבודתינו|על ידי עבודה]] ===== גם יהודי שעבודתו היא ב[[שלימות]], על ידי עבודת ה[[ביטול]] שלו לעורר ולהמשיך את השופר גדול, כי על ידי ש[[התבוננות|מתבונן]] שלגבי הרוממות ד[[אור אין סוף|אור א"ס]] גם העבודה האמיתית לחטא יחשב, ולכן הוא מרגיש את עצמו לאובד ונדח, גם כך נתעורר ונמשך הגילוי של השופר גדול. וגם אז (כשהמשכת הגילוי דשופר גדול היא על ידי הביטול שלו) שייך לשון יתקע (תי"ו בקמ"ץ), יתקע מעצמו, כי כשעושה את עצמו [[עני]] ורש, דענין העני הוא שאין לו משל עצמו כלום והוא רק מקבל זה שנותנים לו בדרך [[צדקה]], הוא מכיר ומרגיש שזה שעל ידי עבודתו נמשך הגילוי, הוא לא מצד העילוי שלו (שבכחו להמשיך), אלא מצד [[חסד]] [[הקדוש ברוך הוא|הקב"ה]], יתקע מעצמו, וכאילו שההמשכה היא בלי [[אתערותא דלתתא]] כלל. וזהו ההוראה מזה שביום ההוא יתקע בשופר גדול, יתקע מעצמו, שהעבודה צריכה להיות בביטול, להכיר ולהרגיש שכל הענינים שנפעלו על ידי עבודתו, הן בנוגע לעצמו והן בנוגע לזולתו, היא לא מצד המעלות שלו, אלא מצד הנתינת כח מלמעלה. והרגש זה (שלא הוא זה שפועל, כי אם זה בא מלמעלה) לא פועל חלישות בעבודתו, כי אם אדרבה, הרגש זה פועל שעבודתו היא ביתר שאת. כי כשהעבודה שלו קשורה עם [[מציאות|מציאותו]], העבודה היא במדידה והגבלה. וגם כשהעבודה שלו היא באופן דבכל מאודך, הרי היא מאדך, מאד שלך, וע"י ההרגש שהענינים שנעשים על ידי עבודתו הם לא מצד הכחות שיש לו אלא מצד האלקות, על ידי זה הוא יוצא מהמציאות וההגבלות שלו, והעבודה שלו היא למעלה ממדידה והגבלה<ref>ד"ה והיה ביום ההוא, ר"ה תשכ"ח, סה"מ מלוקט ו'. וש"פ האזינו.</ref>. וכמו כן אנו פועלים את הגילוי של השופר גדול על ידי הבקשה "תקע בשופר גדול"<ref>ד"ה יחיינו מיומיים תשל"ז.</ref>. ==[[טעימה מהגאולה בדורנו|התחלת הגילוי של שופר גדול בזמננו]]== החל מקיץ [[תשכ"ז]], בתקופת ההתעוררות הגדולה שהיתה בעם ישראל לאחר הניצחון הניסי ב[[מלחמת ששת הימים]] דיבר [[הרבי]]{{הערה|[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3139995 מאמר ד"ה והיה ביום ההוא תשכ"ח] קונטרס ראש השנה - תשנ"ב. וכן בהתוועדות שבת בראשית תשכ"ח ([[שיחות קודש]] [[תשכ"ח]] ח"א ע' 124).}} על כך שלא רק שאנו עומדים בסמיכות הכי גדולה לקיום הייעוד "והיה ביום ההוא יתקע בשופר גדול" אלא (בכמה עניינים) כבר התחיל הגילוי של אותו שופר גדול. ורואים שאנשים שהיו תחלה במצב של אובדים ונדחים רח"ל התעוררו ב[[תשובה]] על ידי התקיעה בשופר גדול. הרבי ציין למאמר של [[אדמו"ר הריי"צ]]{{הערה|ד"ה והיה ביום ההוא. נדפס ב"הקריאה והקדושה" תשרי תש"ג ובסה"מ אידיש ע' 78 ואילך.}} (משנת תש"ג) ששם כתב בקשר ל[[מלחמת העולם הראשונה|מלחמות העולם הראשונה]] ו[[מלחמת העולם השניה|השניה]] - שעניינים היה לעורר ולזעזע את ישראל ולהוציאם ממצב של אדישות - וכותב שם הרבי שזהו ה"שופר גדול" שהקב"ה תוקע בו כדי לעורר את ישראל ולהביא אותם לידי הכרה כי התכלית היחידה היא שיהיה (כסיום הכתוב) "והשתחוו לה' בהר הקודש בירושלים". הרבי הוסיף שבפרט שכבר עברו 25 שנים מאז (תש"ג-תשכ"ח), ועכשיו אחרי הניסים הכי גדולים שקרו במלחמה שבה היו ניסים למעלה מהטבע לגמרי, שבששה ימים נצחו את הצבאות של כמה מדינות, הרי זה ממש עניינו של ה"שופר גדול" וההכנה לגאולה, וכפי שמודגש בפסוק שלפני הפסוק "והיה ביום ההוא יתקע" - "והיה ביום ההוא יחבוט ה' משבולת הנהר עד נחל מצרים, ואתם תלוקטו לאחד אחד בני ישראל" - שמורה על החיבה הגדולה של השם שיקח בידו כל יהודי ויהודי ויביאו לארץ ישראל. כהוראה מכך אמר הרבי שיש להתעורר במיוחד בעבודת ה' מתוך [[ביטול]] בתכלית (הרגש של 'אובד' ו'נידח'), ולהכיר ולהרגיש שכל העניינים שנפעלו על ידי עבודתו, הן בנוגע לעצמו, והן בנוגע לזולתו - אין זה מצד מעלותיו הוא, אלא מצד הנתינת כח מלמעלה. עבודת ה' בביטול האמור גורמת שהאדם יוצא מהמציאות וההגבלות שלו, והעבודה שלו היא למעלה ממדידה והגבלה. ==קישורים חיצוניים== *'''[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3139995 מאמר ד"ה והיה ביום ההוא תשכ"ח]''' קונטרס ראש השנה - תשנ"ב *הרב [[יוסף יצחק אופן]], '''[http://www.chasidut.tv/nd2013/contents.asp?aid=111891 ביאור על המאמר ד"ה והיה ביום ההוא יתקע בשופר גדול תשכ"ח]''' באתר [[חסידות TV]] {{גאולה ומשיח}} {{הערות שוליים}} [[קטגוריה:לעתיד לבוא]]
תקציר:
לתשומת ליבך: תרומתך לאתר חב"דפדיה תפורסם לפי תנאי הרישיון GNU Free Documentation License 1.2 (אפשר לעיין בדף
חב"דפדיה:זכויות יוצרים
לפרטים נוספים). אם אינך רוצה שעבודתך תהיה זמינה לעריכה על־ידי אחרים, שתופץ לעיני כול, ושאחרים יוכלו להעתיק ממנה תוך ציון המקור – אין לפרסם אותה פה.
כמו־כן, שמירת העריכה משמעה הבטחה שכתבת את הטקסט הזה בעצמך או העתקת אותו ממקור בנחלת הכלל (שאינו מוגבל בזכויות יוצרים) או מקור חופשי דומה.
אין לשלוח חומר מוגבל בזכויות יוצרים ללא רשות!
ביטול
עזרה בעריכה
(נפתח בחלון חדש)
תבניות המופיעות בדף זה:
תבנית:*
(
עריכה
)
תבנית:גאולה ומשיח
(
עריכה
)
תבנית:הערה
(
הצגת מקור
) (מוגנת חלקית)
תבנית:הערה/קוד
(
עריכה
)
תבנית:הערות שוליים
(
הצגת מקור
) (מוגנת)
תבנית:הערות שוליים/מרחב שם
(
עריכה
)
תבנית:ניווט קבוצות
(
עריכה
)
תבנית:שורה אחת
(
עריכה
)
יחידה:Arguments
(
עריכה
)
יחידה:PV-options
(
עריכה
)
יחידה:ParamValidator
(
עריכה
)
יחידה:הערה
(
עריכה
)
יחידה:פרמטרים
(
עריכה
)