עריכת הדף "כתבי האריז"ל"
ניתן לבטל את העריכה. נא לבדוק את השוואת הגרסאות שלהלן כדי לוודא שזה אכן מה שאתם רוצים לעשות, ולאחר מכן לפרסם את השינויים למטה כדי לסיים את ביטול העריכה.
גרסה אחרונה | הטקסט שלך | ||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:ציון האריזל.JPG|שמאל|ממוזער|250px|ציונו של [[האריז"ל]] ב[[בית העלמין צפת|בית העלמין בצפת]] (לצד רבי [[שלמה אלקבץ]], רבי [[משה קורדובירו]] ורבי יוסף מטארני '[[המבי"ט]]')]] | [[קובץ:ציון האריזל.JPG|שמאל|ממוזער|250px|ציונו של [[האריז"ל]] ב[[בית העלמין צפת|בית העלמין בצפת]] (לצד רבי [[שלמה אלקבץ]], רבי [[משה קורדובירו]] ורבי יוסף מטארני '[[המבי"ט]]')]] | ||
[[קובץ:עח.png|שמאל|ממוזער|250px|שער הספר "[[עץ חיים]]", הנפוץ ביותר מכתבי האריז"ל]] | [[קובץ:עח.png|שמאל|ממוזער|250px|שער הספר "[[עץ חיים]]", הנפוץ ביותר מכתבי האריז"ל]] | ||
'''כתבי האריז"ל''' הוא השם הכולל לסדרת ספרי תורתו של רבי יצחק לוריא, [[האריז"ל]], ב[[תורת הקבלה|קבלה]], שנכתבו בעיקר על ידי תלמידו העיקרי רבי [[חיים ויטאל]] שהוסמך לשם כך על ידו. | '''כתבי האריז"ל''' הוא השם הכולל לסדרת ספרי תורתו של רבי יצחק לוריא, [[האריז"ל]], ב[[תורת הקבלה|קבלה]], שנכתבו בעיקר על ידי תלמידו העיקרי רבי [[חיים ויטאל]] שהוסמך לשם כך על ידו. רבי חיים לא פירסם את כתבי האריז"ל שערך בצורה מסודרת, ולכן הספרים שהגיעו לידינו הם מתוך ספרים שהועתקו בחשאי מכתביו, או שגנז והוצאו מגניזתם, או שנערכו בכמה עריכות והתפרסמו לאחר הסתלקותו. מסיבה זו, בחלק מכתבי האריז"ל ישנם כפילויות ומהדורות שונות. | ||
רבי חיים לא פירסם את כתבי האריז"ל שערך בצורה מסודרת, ולכן הספרים שהגיעו לידינו הם מתוך ספרים שהועתקו בחשאי מכתביו, או שגנז והוצאו מגניזתם, או שנערכו בכמה עריכות והתפרסמו לאחר הסתלקותו. מסיבה זו, בחלק מכתבי האריז"ל ישנם כפילויות ומהדורות שונות. | |||
מבין הספרים שיצאו לאור מתוך כתבי האריז"ל, הנפוץ ביותר הוא הספר [[עץ חיים]] שנערך מתוך כתבי האריז"ל של רבי חיים ויטאל על ידי רבי [[מאיר פאפירש]], המסכם את כל קבלת האריז"ל. הספרים המוסמכים ביותר (בפרט כאשר ישנן משמעויות סותרות בין המהדורות) הם סדרת ספרי ה[[שמונה שערים]], שערך רבי [[שמואל ויטאל]], בנו של רבי חיים. | מבין הספרים שיצאו לאור מתוך כתבי האריז"ל, הנפוץ ביותר הוא הספר [[עץ חיים]] שנערך מתוך כתבי האריז"ל של רבי חיים ויטאל על ידי רבי [[מאיר פאפירש]], המסכם את כל קבלת האריז"ל. הספרים המוסמכים ביותר (בפרט כאשר ישנן משמעויות סותרות בין המהדורות) הם סדרת ספרי ה[[שמונה שערים]], שערך רבי [[שמואל ויטאל]], בנו של רבי חיים. | ||
שורה 21: | שורה 19: | ||
==עריכות לאחר רבי חיים ויטאל== | ==עריכות לאחר רבי חיים ויטאל== | ||
===מהדורה קמא - ת"ר ניירים=== | ===מהדורה קמא - ת"ר ניירים=== | ||
כאמור, רבי חיים סירב בתוקף לגלות מכתבי האריז"ל שברשותו, וכך זמן רב אחר הסתלקות האריז"ל | כאמור, רבי חיים סירב בתוקף לגלות מכתבי האריז"ל שברשותו, וכך זמן רב אחר הסתלקות האריז"ל היתה תורתו חשאית ולא נודעה לאיש. | ||
כחמש עשרה שנה אחר פטירתו (בשנת שמ"ז-ח בערך), קם אחד המקובלים שהיה תלמיד חכם ועשיר, רבי יהושע בן נון, וניצל הזדמנות שבה היה רבי חיים חולה - אז שילם לאחיו של רבי חיים, רבי משה, שיוציא לו את הכתבים השמורים. רבי משה הצליח להוציא לו את חלקם - 600 ניירות, ורבי יהושע ניצל את ההזדמנות להעתיקם | כחמש עשרה שנה אחר פטירתו (בשנת שמ"ז-ח בערך), קם אחד המקובלים שהיה תלמיד חכם ועשיר, רבי יהושע בן נון, וניצל הזדמנות שבה היה רבי חיים חולה - אז שילם לאחיו של רבי חיים, רבי משה, שיוציא לו את הכתבים השמורים. רבי משה הצליח להוציא לו את חלקם - 600 ניירות, ורבי יהושע ניצל את ההזדמנות להעתיקם. כתבים אלו נפוצו מאז בין המקובלים, וכמה מקובלים (רבי אפרים פאנצירי, רבי בנימין הלוי, רבי אלישע גוושטאלה ורבי מלכיאל אשכנזי) ערכו מתוכם שלושה ספרים: '''ספר הדרושים''', '''ספר הליקוטים''' ו'''ספר הכוונות'''{{הערה|1=[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=35062&st=&pgnum=24&hilite= שבחי האר"י].}}. | ||
ספרים אלו אינם מוסמכים כל כך, כיון שהם כוללים רק חלקים מכתיבתו של רבי חיים, בעודה באמצע עריכה. | ספרים אלו אינם מוסמכים כל כך, כיון שהם כוללים רק חלקים מכתיבתו של רבי חיים, בעודה באמצע עריכה. | ||
===רבי שמואל ויטאל=== | ===רבי שמואל ויטאל=== | ||
לאחר הסתלקות רבי חיים (בשנת ש"פ), נותר הספר "עץ חיים" שערך אביו שמור תחת ידי בנו רבי שמואל. רבי שמואל סידר את הכתבים מחדש לתועלת הלומד - בשונה מעריכת אביו, שהבדיל בין הדברים שכתב האריז"ל בעצמו, הדברים שכתב הוא, והדברים שכתבו שאר החברים, רבי שמואל סידר את הענינים לפי נושאים ולא התחשב בכותבים. מסיבה זו, התבטל השער הראשון שסידר אביו - "מה שהעתקתי מכתיבת יד מורי" - והשתלב בשאר השערים. כדי לשמור על החלוקה המקורית של אביו, פיצל את "שער מאמרי רז"ל" של אביו לשנים, אחד למאמרי [[הזוהר]] ואחד למאמרי חז"ל בשאר המקומות. | |||
לאחר הסתלקות רבי חיים (בשנת ש"פ), נותר הספר "עץ חיים" שערך אביו שמור תחת ידי בנו רבי שמואל. רבי שמואל סידר את הכתבים מחדש לתועלת הלומד, | |||
כך סודרו על ידו כתבי האריז"ל ל[[שמונה שערים]]: א) '''שער ההקדמות'''. ב) '''שער מאמרי רשב"י'''. ג) '''שער מאמרי רז"ל'''. ד) '''שער הפסוקים'''. ה) '''שער המצוות'''. ו) '''שער הכוונות'''. ז) '''שער רוח הקודש'''. ח) '''שער הגלגולים'''{{הערה|ראה הקדמת רבי שמואל ויטאל לשמונה שערים.}}. | |||
שמונה השערים הם הקרובים ביותר לדברי האריז"ל ככתבם וכלשונם שנכתבו על ידי רבי חיים ויטאל, ולכן, מאז התפרסמו שמונה השערים (כתיבתם הושלמה בשנת תי"ד), התקבלו על ידי המקובלים כמדוייקים ביותר{{הערה|שם הגדולים מערכת גדולים, ערך רבי חיים ויטאל.}}. גם רבותינו נשיאנו קבעו ש"השמונה שערים מוסמך יותר ועליו סומכין"{{הערה|1=הגהות אדמו"ר הרש"ב על סידור תורה אור, [https://chabadlibrary.org/books/maharshab/shut/2/4.htm באתר ספריית חב"ד]. ראה גם מכתב עשק"מ סיון תשמ"ג, נדפס ב[https://chabadlibrary.org/books/admur/lkus/37/13/8/142.htm לקו"ש חלק ל"ז ע' 142] ועוד.}}. | |||
===מהדורה בתרא=== | ===מהדורה בתרא=== | ||
[[קובץ:אוצרות חיים.png|שמאל|ממוזער|250px|שער הספר "[[אוצרות חיים]]", מכתבי המהדורה בתרא]] | [[קובץ:אוצרות חיים.png|שמאל|ממוזער|250px|שער הספר "[[אוצרות חיים]]", מכתבי המהדורה בתרא]] | ||
הכתבים שנגנזו על ידי רבי חיים ויטאל בבית העלמין, התגלו על ידי תלמידיו שעשו שאלת חלום ומצאו אותם. רבי [[אברהם אזולאי]] מצא את הכתבים, ולאחר מכן הגיעו לידי רבי [[יעקב צמח]], שערך מתוכם (בשנים ה'ת"ב-ת"ח) חמישה ספרים: '''קהילת יעקב''', '''עולת תמיד''', '''אדם ישר''', '''[[אוצרות חיים]]''' ו'''זוהר הרקיע'''. | |||
הכתבים שנגנזו על ידי רבי חיים ויטאל בבית העלמין, התגלו על ידי תלמידיו שעשו שאלת חלום ומצאו אותם | |||
כתבים נוספים שנגנזו ב[[חברון]] התגלו על ידי רבי [[משה ויטאל]], נכדו של רבי חיים. מתוכם נערך לאחר מכן הספר [[מבוא שערים]] (בשתי עריכות שונות: על ידי רבי יעקב צמח, ועל ידי רבי [[נתן שפירא]]). | כתבים נוספים שנגנזו ב[[חברון]] התגלו על ידי רבי [[משה ויטאל]], נכדו של רבי חיים. מתוכם נערך לאחר מכן הספר [[מבוא שערים]] (בשתי עריכות שונות: על ידי רבי יעקב צמח, ועל ידי רבי [[נתן שפירא]]). | ||
שורה 45: | שורה 41: | ||
עקב הפיזור הגדול שנגרם מהמהדורות השונות, החליט רבי [[מאיר פאפירש]], תלמידו של רבי יעקב צמח, לכנס את כל כתבי האריז"ל בצורה מסודרת. לרבי מאיר לא היו השמונה שערים (שלא פורסמו עדיין), וכתבי האריז"ל שבידו כללו את ספרי המהדורה קמא שהועתקו בגניבה מרבי חיים (ספר הדרושים, הליקוטים והכוונות), וכן את ספרי המהדורה בתרא שהוצאו מגניזתם ונערכו על ידי רבי יעקב צמח. | עקב הפיזור הגדול שנגרם מהמהדורות השונות, החליט רבי [[מאיר פאפירש]], תלמידו של רבי יעקב צמח, לכנס את כל כתבי האריז"ל בצורה מסודרת. לרבי מאיר לא היו השמונה שערים (שלא פורסמו עדיין), וכתבי האריז"ל שבידו כללו את ספרי המהדורה קמא שהועתקו בגניבה מרבי חיים (ספר הדרושים, הליקוטים והכוונות), וכן את ספרי המהדורה בתרא שהוצאו מגניזתם ונערכו על ידי רבי יעקב צמח. | ||
את הכתבים כולם כינס לשלושה ספרים מסודרים (בשנים ה'ת"ו-ת"י), בסדר דומה לחיבור כפי שכיוון רבי חיים ויטאל. לספר הראשון קרא בשם "'''דרך עץ החיים'''", והוא כולל את [[סדר ההשתלשלות]] מ[[א"ק]] ועד [[עולם | את הכתבים כולם כינס לשלושה ספרים מסודרים (בשנים ה'ת"ו-ת"י), בסדר דומה לחיבור כפי שכיוון רבי חיים ויטאל. לספר הראשון קרא בשם "'''דרך עץ החיים'''", והוא כולל את [[סדר ההשתלשלות]] מ[[א"ק]] ועד [[עולם העשיה]] לפי קבלת האריז"ל. ספר זה הפך לנפוץ ביותר בקבלת האריז"ל מיד עם פירסומו, ורבים מהמקובלים קבעו את עיקר לימודם בו (לאחר מכן נדפס בשם [[עץ חיים]], כדלהלן). | ||
הספר השני נקרא בשם "'''[[פרי עץ חיים]]'''", והוא כולל ארבעה ענפים: א) כוונות. ב) טעמי המצוות. ג) תיקונים. ד) יחודים. | הספר השני נקרא בשם "'''[[פרי עץ חיים]]'''", והוא כולל ארבעה ענפים: א) כוונות. ב) טעמי המצוות. ג) תיקונים. ד) יחודים. | ||
שורה 52: | שורה 48: | ||
==ספרים שנדפסו מכתבי האריז"ל== | ==ספרים שנדפסו מכתבי האריז"ל== | ||
[[קובץ:פרי עץ חיים.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שער הספר "[[פרי עץ חיים]]" | [[קובץ:פרי עץ חיים.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שער הספר "[[פרי עץ חיים]]"]] | ||
הספרים הראשונים שנדפסו מכתבי האריז"ל, היו בעיקר אלו שנערכו על ידי רבי מאיר פאפירש: | הספרים הראשונים שנדפסו מכתבי האריז"ל, היו בעיקר אלו שנערכו על ידי רבי מאיר פאפירש: | ||
* הספר "דרך עץ החיים" שחיבר נדפס לראשונה בקוריץ בשנת [[תקמ"ב]] בשם '''[[עץ חיים]]''', ומאז פעמים רבות בשם זה. | * הספר "דרך עץ החיים" שחיבר נדפס לראשונה בקוריץ בשנת [[תקמ"ב]] בשם '''[[עץ חיים]]''', ומאז פעמים רבות בשם זה. | ||
שורה 71: | שורה 67: | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*יוסף אביב"י, '''קבלת האר"י''' (שלושה חלקים), מכון בן-צבי, ירושלים תשס"ח | *יוסף אביב"י, '''קבלת האר"י''' (שלושה חלקים), מכון בן-צבי, ירושלים תשס"ח | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*'''[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3011005/jewish/-.htm הסוד השמור שהפך לנחלת הכלל: על קבלת האר"י]''' באתר בית חב"ד | *'''[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/3011005/jewish/-.htm הסוד השמור שהפך לנחלת הכלל: על קבלת האר"י]''' באתר בית חב"ד | ||
{{ספרי קבלה}} | {{ספרי קבלה}} | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:כתבי האריז"ל|*]] | [[קטגוריה:כתבי האריז"ל|*]] |