730
עריכות
מוישע זוכמיר (שיחה | תרומות) |
מוישע זוכמיר (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''חסידות סדיגורה''' היא חצר חסידית מגזע [[חסידות רוז'ין|רוז'ין]] שנוסדה בעיירה סדיגורה | '''חסידות סדיגורה''' היא חצר חסידית מגזע [[חסידות רוז'ין|רוז'ין]] שנוסדה בעיירה סדיגורה מרכז החסידות כיום הוא ב[[בני ברק]]{{הערה|לאחר פטירת האדמו"ר רבי ישראל משה, בשנת תש"פ, פתח בנו הגדול חצר נוספת בירושלים, ואח נוסף בלונדון, אך מרכז החסידות היה ונותר בבני ברק}}. | ||
==היסטוריה== | |||
רבי [[ישראל מרוז'ין]], מייסד השושלת, היה נינו של [[המגיד ממעזריטש]] בן אחר בן, ואף נשא את שם משפחתו - פרידמן. | |||
על פי המסורת, נשמעה אצל המגיד ממעזריטש בת קול שהכריזה את הפסוק "לא ימושו מפיך ומי זרעך ומפי זרע זרעך אמר ה'"{{מקור}}, ור' ישראל מרוזין ראה את עצמו (וכך גם בניו) כממשיכו של המגיד ממעזריטש, להיותו נכד בנו רבי [[אברהם המלאך]]. | |||
במשך מספר שנים נהג באדמו"רות בעיירה רוז'ין, ולאחר מכן, עקב רדיפות הממשל, ברח מרוסיה ועבר להתגורר בעיירה סדיגורה שהשתייכה לממלכה האוסטרית. | |||
הרדיפות אחריו היו עקב ההלשנות שכביכול מרד בשלטון הצאר הרוסי, עקב הנהגתו ודרכו המיוחדת בלבישת בגדי מלכים ונהיגה בגינוני מלכות. את דרכו מיוחדת זו, ירשו גם בניו אחריו ועד היום נוהגים אדמור"י בית רוז'ין בהנהגות מלכותיות. לאחרי הסתלקותו אף התחוללה מחלוקת, שידועה כ[[מחלוקת צאנז-סדיגורה]], בן היתר עקב המשכתם של בניו להתנהג בדרכו המיוחדת. | |||
לאחר הסתלקותו של רבי [[ישראל מרוז'ין]] בג' בחשוון תרי"א, המשיכו מספר מבניו בהנהגה במקומות אחרים, אך את מילוי מקומו בסדיגורה המשיך בנו הבכור רבי שלום יוסף פרידמן, שלא האריך ימים ונפטר עשרה חודשים בלבד אחרי אביו. | |||
== שושלת החסידות == | == שושלת החסידות == | ||
=== הדור הראשון והשני === | === הדור הראשון והשני === | ||
לאחר | לאחר פטירת רבי שלום יוסף החל לכהן בסדיגורה אחיו רבי אברהם יעקב פרידמן, בנו השני של [[רבי ישראל מרוז'ין]] המכונה בחסידות "האדמו"ר הזקן", שייסד ובסיס את החסידות בסדיגורה. רבי אברהם יעקב כיהן כאדמו"ר בסאדיגורא במשך 32 שנים, ונפטר בשנת תרמ"ג. | ||
רבי אברהם יעקב כיהן כאדמו"ר בסאדיגורא במשך 32 שנים, ונפטר בשנת תרמ"ג. | |||
אחריו כיהן כאדמו"ר מסדיגורה בנו | אחריו כיהן כאדמו"ר מסדיגורה בנו רבי ישראל פרידמן, מחבר הספר "אור ישראל", שנפטר בשנת תרס"ז. אחיו, רבי יצחק פרידמאן, עבר לעיירה בויאן והקים שם את שושלת [[חסידות בויאן]]. | ||
=== הדור השלישי === | === הדור השלישי === | ||
{{ערך מורחב|אברהם יעקב פרידמן (השני)}} | |||
אחר פטירתו של רבי ישראל כיהנו באדמו"רות בניו: | |||
רבי אהרן פרידמן - בעל ה"קדושת אהרן", שרוב חסידי אביו נהרו אליו – אך הוא נפטר כשש שנים אחריו, בי"ט בתשרי תרע"ג. | |||
[[אברהם יעקב פרידמן (השני)|רבי אברהם יעקב פרידמן]] - בעל ה"אביר יעקב", שבסוף ימיו התגורר בתל אביב ונפטר בה' טבת ה'תשכ"א. | |||
רבי שלמה חיים פרידמן (מכונה "ר' שלמה'ניו") - שבזמן מלחמת העולם הראשונה עבר להתגורר בעיר ווינה והפסיק לכהן באדמו"רות, אלא העדיף לעסוק בעסקנות ציבורית למען הפליטים ובישוב ארץ-ישראל. | |||
=== הדור הרביעי והחמישי === | |||
{{ערך מורחב|אברהם יעקב פרידמן (השלישי)}} | |||
[[ | לאחר פטירת רבי אהרן, מונה בנו יחידו רבי [[מרדכי שלום יוסף פרידמן]] - בהיותו בגיל 16 בלבד – לאדמו"ר מסדיגורא. בחודש אדר תרצ"ט עלה לארץ ישראל והתיישב בתל אביב. היה חבר ב[[מועצת גדולי התורה|מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל]], ודברי תורתו נדפסו בסדרת הספרים "כנסת מרדכי". נפטר בכ"ט ניסן תשל"ט. | ||
רבי | אחרי פטירתו כיהן בנו, רבי [[אברהם יעקב פרידמן (השלישי)|רבי אברהם יעקב פרידמן]] כאדמו"ר. מרבית שנותיו באדמו"רות כיהן בעיר תל-אביב, ואף זכה להוראות מיוחדות מהרבי בקשר לכך, אך בסוף ימיו העביר את מרכז החסידות לבני ברק והתגורר בדירה צמודה לבית המדרש. דברי תורתו רוכזו בספר "עקבי אבירים". נפטר בי"ט טבת תשע"ג. | ||
=== הדור | === הדור השביעי === | ||
{{ערך מורחב|ישראל משה פרידמן}} | |||
בנו היחיד של רבי אברהם יעקב רבי [[ישראל משה פרידמן]], שבחיי אביו כיהן כרב קהילת חסידי סדיגורה בלונדון, הוכתר לאדמו"ר אחרי פטירת אביו. | |||
הנהגתו של רבי ישראל משה היתה מעט שונה מאביו, שפנה רבות לכיוון הציבור הדתי-לאומי{{הערה|ואף כונה לא פעם "האדמו"ר של הכיפות הסרוגות".}} אלא התמקד בעיקר בהגדלת והרחבת מוסדות החסידות, בזה עסק כל ימי כאדמו"ר. | |||
לאחר שבע שנים בלבד מפטירת אביו, נפטר לאחר מחלה קשה בכ"א באב תש"פ. | |||
=== הדור השמיני === | === הדור השמיני === | ||
{{ערך מורחב|יצחק יהושע העשיל פרידמן}} | |||
רבי [[ישראל משה פרידמן]] מינה בצוואתו לממשיך דרכו את בנו החמישי בן ה-24 | רבי [[ישראל משה פרידמן]] מינה בצוואתו לממשיך דרכו את בנו החמישי בן ה-24, רבי [[יצחק יהושע העשיל פרידמן]], לאדמו"ר תחתיו. | ||
לאחר פטירתו ב[[כ"א אב תש"פ]] החליטה הרבנית אשת האדמו"ר בהסכמת הבנים לאפשר לשניים נוספים מהבנים להתעטר בתואר אדמו"ר: | לאחר פטירתו ב[[כ"א אב תש"פ]] החליטה הרבנית אשת האדמו"ר בהסכמת הבנים לאפשר לשניים נוספים מהבנים להתעטר בתואר אדמו"ר: | ||
שורה 40: | שורה 59: | ||
== קשרי החסידות עם חסידות חב"ד-ליובאוויטש == | == קשרי החסידות עם חסידות חב"ד-ליובאוויטש == | ||
במשך השנים שמרו אדמו"רי החסידות על קשר קרוב עם חסידות חב"ד. | במשך השנים שמרו כל אדמו"רי החסידות על קשר קרוב עם חסידות חב"ד ונשיאיה. | ||
עוד בדורות הראשונים, היה רבי [[ישראל מרוז'ין]] בקשרי ידידות חמים עם אדמו"ר ה[[צמח צדק]], שהיה מכנהו "דער הייליגער רוז'ינער (=הרוז'ינר הקדוש)", וכאשר נפטר אף קרע עליו קריעה{{מקור}}{{הערה|וראה בקובץ מכתבים שבסוף ספר תהילים - אהל יוסף יצחק, עמוד 203, אודות ה"אהבה גדולה וחיבה יתירה" שהיתה ביניהם.}. ובקשר זה המשיכו גם צאצאיו האדמו"רים. | |||
האדמו"ר רבי [[אברהם יעקב פרידמן|אברהם יעקב]] בעל ה"עקבי אבירים" היה מספר פעמים ב[[יחידות]] אצל הרבי, | האדמו"ר רבי [[אברהם יעקב פרידמן|אברהם יעקב]] בעל ה"עקבי אבירים" היה מספר פעמים ב[[יחידות]] אצל הרבי, עימו שוחח ממושכות על ענייני השעה והנהגה בארץ הקודש{{הערה|[https://www.chabad.org/therebbe/article_cdo/aid/553880/jewish/14-Teves-5744-Yechidus-Sadigerer-Rebbe.htm הקלטה מאחת היחידויות]}}, ואכן הוכר שרבי אברהם יעקב נלחם רבות על ענייני [[שלימות הארץ]] בתוקף רב. כמו כן פעל רבות למען ה[[עשרת המבצעים|המבצעים]] של הרבי, ואף יצא בקריאה של חיבה אל כל יהודי באשר הוא להתחיל להניח [[תפילין]] בכל יום{{הערה|ראה- [https://col.org.il/news/22124 האדמו"ר מסדיגורה: "להשפיע על יהודים להניח תפילין"]}}. כמו כן סייע האדמו"ר עזר רבות ל[[מרכז רבני אירופה]] החב"די{{הערה|[https://col.org.il/news/53705 הרבנים נפגשו עם האדמו"ר] {{COL}.}}. | ||
בנו רבי [[ישראל משה פרידמן|ישראל משה]] היה | בנו רבי [[ישראל משה פרידמן|ישראל משה]] היה אף הוא בקשרים עם הרבי ואף עבר מול פני הקודש במעמד [[חלוקת הדולרים]]. האדמו"ר ציין בכל עת את התפעלותו מ[[מפעל השליחות]] שהקים הרבי, ומ[[מסירות נפש|מסירות נפשם]] של ה[[שלוחים]] ברחבי העולם{{הערה|[https://col.org.il/news/69707 האדמו"ר בהתפעלות ממפעל השליחות] {{COL}}}}. כמו כן פעל רבי [[ישראל משה פרידמן|ישראל משה]] רבות למען שחרורו של האסיר החב"די ר' [[שלום מרדכי רובשקין]]. | ||
ידועים קשריהם החמים של רבי [[יצחק יהושע העשיל פרידמן|יצחק יהושע העשיל]] ואחיו עם חסידות חב"ד, וכמסורת אבותיהם ממשיכים גם הם לכבד בנכחותם מעמדים חב"דיים שונים, כמו סיום הרמב"ם שנערך ע"י [[צעירי אגודת חב"ד|צאגו"ח]] ב[[י"ב תמוז]] ה'[[תשפ"א]]{{הערה|ראה: [https://col.org.il/news/131927 האדמו"רים הגיעו לחלוק כבוד למחולל תקנת לימוד הרמב"ם]}} בו השתתף רבי [[יצחק יהושע העשיל פרידמן|יצחק יהושע העשיל]], כאשר קודם לכן אירח בביתו משלחת [[בית דין רבני חב"ד|רבני חב"ד]] שהזמינוהו לסיום, ועוד. | |||
==ראו גם== | ==ראו גם== |
עריכות