העלם וגילוי, אין ויש, עצם והתפשטות, כח ופועל
ערך זה עוסק ביחסים שבין המושגים. לגבי המושגים עצמם ראה הרחבה בקישורים שבסוף הדף.
העלם וגילוי, אין ויש, עצם והתפשטות, כח ופועל הם ארבעה עניינים חלוקים זה מזה, כל אחד מהם מתאר סוג/ דרגה שונה בצמצום וגילוי האור האלוקי, ולכל אחד מהם יתרון ומעלה זה על זה[1].
סדרם והיחס ביניהםעריכה
שני העניינים הרחוקים ביותר זה מזה הם "העלם וגילוי" לעומת "אין ויש". העלם וגילוי הוא היחס הקרוב ביותר (משום שכל מה שבגילוי כבר היה קיים במציאות עוד לפני גילויו), ואין ויש הוא היחס הרחוק ביותר (כי אֵין ב"אָיִן" " שום דבר שהוא מקור ל"יש").
ושני האחרים הם ממוצע בין שני הראשונים: היחס "עצם והתפשטות" קרוב יותר ל"העלם וגילוי", ואילו "כח ופועל" קרוב יותר ל"אין ויש".
ענייניהם בפרטותעריכה
העלם וגילויעריכה
העלם וגילוי הוא שהגילוי נמצא כלול בההעלם. ניתן להדגים זאת למידות כפי שהן כלולות במוחין וכפי שהן מתגלות, או לדבור כפי שהוא כלול במחשבה וכפי שהוא מתגלה. החסרון בהעלם וגילוי הוא שהגילוי אינו התחדשות אמיתית (כי כל מציאותו כבר הייתה כלולה בפועל ב"העלם") - ולכן הדבר המתחדש הוא מוגבל, והמעלה באופן זה היא שהמתחדש הוא בבחינת קירוב למקורו ושורשו.
אין וישעריכה
היחסים בין אין ויש הפוכים מאשר היחסים "גילוי והעלם". המעלה ביש מאין היא הפלא האלוקי שבהתגלות כוחו האין סופי של ה' לעשות התחדשות אמיתית (כי ב"אין" לא קיים שום דבר שיכול להיות שורש או מקור להתהוות "יש"), ומכיון שהיש כלול בהאין (דבלא דבר לא יש מציאות דבר) לכן הוא בבחינת בלי גבול. והחסרון ביחסים אלו הוא שבמתחדש לא ניכר ולא נרגש כלל מקורו ושורשו.
עצם והתפשטותעריכה
היחס בין ההתפשטות לעצם דומה ליחס של גילוי מההעלם, אך אינו אותו הדבר ממש. התפשטות העצם אמנם אינה התחדשות ממש (כמו יש מאין) – כי היא בדומה למקור ובדוגמתו[2], אך מצד שני אינה גילוי ההעלם - כי ההתפשטות איננה איזה מציאות דבר שהיה כלול במקור.
והמשל להבין זאת[3] הוא מאור ומאור[4]. מצד אחד האור אינו ממהות המאור כלל ובאין ערוך אליו[5] - אך מצד שני אינו התחדשות ממש[6], שהרי האור אינו מהות אחר מן העצם (הוא לא משהו אחר זר ש"נזרק" מן העצם), אלא הוא התפשטות והמשכה של העצם.
וההסבר בזה (שלמרות שהוא התחדשות הוא לא התחדשות "ממש"), כי אנו רואים שדוקא עצם זה מאיר (ואילו עצם אחר אינו מאיר). היינו, שדוקא בעצם זה ישנה תכונה (יכולת) להאיר, ולגבי "יכולת" זו אין האור התחדשות (אלא מעין "גילוי ההעלם"). ומכיון ש"יכולת" זו היא ממהות העצם עצמו, נמצא שמצד ריחוק הערך הבלי גבול שבין האור להעצם – זו התחדשות, אך מצד תכונת יכולת העצם להאיר – זהו רק מעין גילוי ההעלם ואינה התחדשות ממש.
כח ופועלעריכה
ואילו היחס בין הפעולה לכח הפועל אותה קרוב ודומה יותר ליחס בין היש לאין[7] :
כח הוא הכח לפעול איזה פעולה בהתגלות. לדוגמא, כח התנועה הרוחני שבנפש לפעול את תנועת היד הגשמית, או כח היד הגשמית לעשות כלי (שאינו ממהות האדם כלל), או כח הראיה הרוחני של הנפש שפועל בחומר העין את פעולת הראיה.
והנה, אם כי היחסים בין הכח לפועל אינם דומים א. לא לגילוי ההעלם ב. לא להתפשטות העצם. ג. ולא ליש מאין – בכל זאת הם קרובים יותר ליש מאין מאשר לגילוי ההעלם:
א. אינם דומים לגילוי ההעלם – שהרי הפועל אינו גילוי של הכח (שהרי הכח הוא רוחני והפעולה היא גשמית – ואין ברוחני שום דבר שיכול להוות שורש ומקור לגשמיות).
ב. אינם דומים לעצם והתפשטות[8] - א. כי האור נמשך ממילא מהמאור הוא מפני שהוא אינו מציאות לעצמו[9], ואילו הפעולה נמשכת ממילא מהכח משום שבכח יש "הכנה" לפעולה זו (אבל הפעולה עצמה אין לה ולא כלום עם מהות הכח) – ונמצא שהפעולה לגבי הכח היא חידוש יותר מאשר האור מהמאור.
ג. אך למרות ש"כח ופועל" אינם דומים גם ל"יש מאין"[10] יחד עם זאת הם קרובים אליו יותר מאשר ל"העלם וגילוי" (כי כפי שהוסבר[11], הפועל לגבי הכח הוא חידוש יותר מאשר ההתפשטות לגבי העצם).
ראה גםעריכה
- העלם וגילוי
- אור וכח (ובקשר לדרגות שבכח עצמו ראה כח חוש וכשרון)
- כח הפועל בנפעל
- יש מאין
הערות שוליים
- ↑ ערך זה רובו ככולו נכתב על פי ד"ה אנכי אנכי, המאמר ה79 שבהמשך תער"ב - ש"ת העת"ר.
- ↑ בדומה לגילוי מההעלם – אך רק בדומה ולא ממש.
- ↑ להבין שני צדדים אלו: כיצד מצד אחד הוא התחדשות אך מצד שני אינו התחדשות ממש.
- ↑ יש להדגיש שזהו משל בלבד. מצד האמת אור ומאור אינם ממש העניין של עצם והתפשטות. עניין זה כפי שהוא לאמיתתו נמצא רק בעצמות הבורא והאור שלפני הצמצום – וראה באריכות במקור הדברים.
- ↑ וכמו אור השמש לעומת השמש עצמה: אין לו משקל, אין לו נפח, והיא יכולה להאיר בלי סוף מבלי שיחסר ממנה מאומה
- ↑ היינו, האור מהמאור אינו יש מאין, אין כאן התהוות של דבר חדש לגמרי.
- ↑ היינו, "עצם והתפשטות" קרוב יותר ל"העלם וגילוי" (כנ"ל בפסקה השניה) ואילו "כח ופועל" קרוב יותר ל"יש מאין".
- ↑ הגם שמצד אחד יש ביניהם דמיון, שהרי א. כמו שהאור נמצא מהמאור בלי יגיעה ובדרך ממילא כך הוא בכח הפועל פעולה. ב. כמו שמאור יכול להאיר בלי גבול כך כח הפועל יכול לעשות בלי גבול פעולות.
- ↑ אלא רק התפשטות העצם. מאחר ובעצם יש תכונה להאיר הריהו מאיר, ואין זה מפני שהאור הוא מציאות אלא מפני שלעצם יש תכונה להאיר.
- ↑ שהרי היש נבדל מהאין בריחוק שבלי ערך, ואילו בין הפעולה והכח הפועל אותה יש ערך ודמיון.
- ↑ בסעיף זה בסוף פסקה הקודמת.