←צורת הלוחות: הפרק הזה נכתב בעזרת המומחים של בית ספר 'ביכורים' למחוננים של רשת אהלי יוסף יצחק
(←צורת הלוחות: הפרק הזה נכתב בעזרת המומחים של בית ספר 'ביכורים' למחוננים של רשת אהלי יוסף יצחק) |
|||
שורה 24: | שורה 24: | ||
היו שניסו לערער על הקביעה שהלוחות היו מרובעות{{הערה|רבי ישראל יעקב פישר [https://beta.otzar.org/#/book/102839/p/76/t/5491168681234/fs/0/start/0/end/0/c אבן ישראל, סימן נ"ז].}}, על פי הנכתב ב[[תלמוד הירושלמי]]{{הערה|[[מסכת שביעית]], פ"ו, ו[[מסכת נדרים]], פ"ה.}} שאין "מרובע" מששת ימי בראשית וב[[פרקי אבות]]{{הערה|פ"ה.}} נכתב שהלוחות נבראו בערב שבת בין השמשות. אולם ישנם כמה תירוצים לקושיא זו, מבלי לסתור את הגמרות שמהם מוכח שהלוחות היו מרובעות, | היו שניסו לערער על הקביעה שהלוחות היו מרובעות{{הערה|רבי ישראל יעקב פישר [https://beta.otzar.org/#/book/102839/p/76/t/5491168681234/fs/0/start/0/end/0/c אבן ישראל, סימן נ"ז].}}, על פי הנכתב ב[[תלמוד הירושלמי]]{{הערה|[[מסכת שביעית]], פ"ו, ו[[מסכת נדרים]], פ"ה.}} שאין "מרובע" מששת ימי בראשית וב[[פרקי אבות]]{{הערה|פ"ה.}} נכתב שהלוחות נבראו בערב שבת בין השמשות. אולם ישנם כמה תירוצים לקושיא זו, מבלי לסתור את הגמרות שמהם מוכח שהלוחות היו מרובעות, | ||
כגון: | כגון: | ||
א.מסקנת הירושלמי היא שהכלל ש"אין מרובע במעשה בראשית" הוא רק ב[[בריות]]{{הערה|לתירוץ זה וכל התירוצים הבאים ראה במכתב הרבי אגרות קודש כרך ב אגרת שס ושם הרבי כותב 7 מחלוקות והסתייגויות לכלל של 'אין מרובע מששת ימי בראשית, להלן בהערות יופיע על איזה סעיף מהמכתב מבוסס כל תירוץ}}. | א.מסקנת הירושלמי היא שהכלל ש"אין מרובע במעשה בראשית" הוא רק ב[[בריות]]{{הערה|לתירוץ זה וכל התירוצים הבאים ראה במכתב הרבי אגרות קודש כרך ב אגרת שס ושם הרבי כותב 7 מחלוקות והסתייגויות לכלל של 'אין מרובע מששת ימי בראשית, להלן בהערות יופיע על איזה סעיף מהמכתב מבוסס כל תירוץ}}. | ||
ב. | |||
ב. הרבי מביא במכתב סברא שהבבלי [שכותב שהלוחות היו מרובעות] חולק על הירושלמי שאומר שאין מרובע מששת ימי בראשית {{הערה|סעיף א באגרת הקודש הנ"ל של הרבי}}. | |||
ג. הרבי כותב {{הערה|באגרת הנ"ל}} ש'גם בבריות - רק מרובע מכל הצדדים וכל שטחיו חלקים אין מששת ימי בראשית, אבל יש מרובע... שאחד, עכ"פ, משטחיו אינו חלק (ירוש' שם)'. והרי הלוחות לא היה המשטח שלהם חלק כי האותיות בלוחות היו חור במשטח של הלוחות. | ג. הרבי כותב {{הערה|באגרת הנ"ל}} ש'גם בבריות - רק מרובע מכל הצדדים וכל שטחיו חלקים אין מששת ימי בראשית, אבל יש מרובע... שאחד, עכ"פ, משטחיו אינו חלק (ירוש' שם)'. והרי הלוחות לא היה המשטח שלהם חלק כי האותיות בלוחות היו חור במשטח של הלוחות. | ||
ד. אולי יש לתרץ שאמנם 'אין מרובע מששת ימי בראשית' אך מכיוון שהלוחות נוצרו ב'ערב שבת בין השמשות' זה כבר לא כלול בששת ימי בראשית {{הערה|ראה באגרת הרבי הנ"ל שחוקר על הזמן שלגביו נאמר שאין מרובע: 'ג) הבטוי מששת ימי בראשית, יל"פ: א) בריאה בידי שמים ואף שבא לאחר וימ"ב, וכמו תחש ופי הארץ, אבל מפעולות אדה"ר ביום הששי אפשר שהי' גם מרובע. ב) כל מה שהי' בוימ"ב, הן מעשה שמים הן מעשה אדם. אבל יכול להיות בריאה אח"כ והוא מרובע. ועצ"ע.'}} | ד. אולי יש לתרץ שאמנם 'אין מרובע מששת ימי בראשית' אך מכיוון שהלוחות נוצרו ב'ערב שבת בין השמשות' זה כבר לא כלול בששת ימי בראשית {{הערה|ראה באגרת הרבי הנ"ל שחוקר על הזמן שלגביו נאמר שאין מרובע: 'ג) הבטוי מששת ימי בראשית, יל"פ: א) בריאה בידי שמים ואף שבא לאחר וימ"ב, וכמו תחש ופי הארץ, אבל מפעולות אדה"ר ביום הששי אפשר שהי' גם מרובע. ב) כל מה שהי' בוימ"ב, הן מעשה שמים הן מעשה אדם. אבל יכול להיות בריאה אח"כ והוא מרובע. ועצ"ע.'}} | ||