993
עריכות
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 11: | שורה 11: | ||
עם סיום מסלול לימודיו, [[נישואין|נשא]] את רעייתו חיה ברכה הלפרין בת הרב [[זושא ריבקין]], ועבר לגור ב[[כפר חב"ד]]. | עם סיום מסלול לימודיו, [[נישואין|נשא]] את רעייתו חיה ברכה הלפרין בת הרב [[זושא ריבקין]], ועבר לגור ב[[כפר חב"ד]]. | ||
לאחר נישואיו שימש כ[[מלמד]] ב[[תלמוד תורה אהלי תורה כפר חב"ד]]. בעקבות התקפות ה[[מתנגד]]ים על [[תהלוכת ל"ג בעומר|תהלוכות ל"ג בעמר]] בשנת [[תש"מ]] הקים בכפר חב"ד יחד עם ר' יצחק מאיר סוסובר, את [[שבועון כפר חב"ד|עיתון כפר חב"ד]], כדו-שבועון פנימי לאנ"ש. | לאחר נישואיו שימש כ[[מלמד]] ב[[תלמוד תורה אהלי תורה כפר חב"ד]]. | ||
שימש בעבר כחבר ב[[הועד למען שלימות העם|'ועד למען שלימות העם']] ובין השנים תשמ"ד-תשמ"ז (1984-1987) השתתף בעריכת העלון [[שלימות (גיליון)|"שלימות"]] של הוועד הנ"ל. | |||
==מו"ל ועורך כפר חב"ד== | |||
בעקבות התקפות ה[[מתנגד]]ים על [[תהלוכת ל"ג בעומר|תהלוכות ל"ג בעמר]] בשנת [[תש"מ]] הקים בכפר חב"ד יחד עם ר' יצחק מאיר סוסובר, את [[שבועון כפר חב"ד|עיתון כפר חב"ד]], כדו-שבועון פנימי לאנ"ש של היישוב [[כפר חב"ד]] והגליון הראשון יצא לאור ב[[ו' תמוז]] [[תש"מ]]. | |||
מטרת הקמת העיתון, מוסברת בדבר המערכת לגיליון הראשון: | |||
לשמש כצינור להעברת מידע מהנשמע בכפר חב"ד, בימה להחלפת דיעות בקשר לפיתוח הגשמי של הכפר ולשגשוג הרוחני: | |||
"זה זמן רב מורגש בכפר חסרונו של איזשהו 'עתון' פנימי, אשר מתפקידו לשמש הן כצינור להעברת מידע על כל הנעשה ונשמע בכפרנו, שבעזרת ה', התרחב והתפתח בממדים ניכרים בשנים האחרונות. | |||
והן כדי שישמש 'בימה' להחלפת דעות ורעיונות הקשורים לפיתוח ה'גשמי' של הכפר, וכמובן בכל מה שקשור לפיתוח ושגשוגו הרוחני של הכפר ותושביו. | |||
מסיבות אלו החלטנו – קבוצת אברכים – להוציא 'דו שבועון' בלתי תלוי, שישתדל – בעזרתכם כמובן – להשיג מטרות אלו" {{הערה| כפר חב"ד גיליון 1 עמוד 2.}} | |||
[[קובץ:הלפרין אד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|]] | [[קובץ:הלפרין אד.jpg|שמאל|ממוזער|250px|]] | ||
נודע בשנים הבאות בשל כתיבתו במאבק לתיקון חוק "מיהו יהודי" ובמאבק נגד מסירת שטחים מארץ ישראל לערבים. כמו כן, הגן על כבוד הרבי וחסידוּת חב"ד במאמריו בעיתון "כפר חב"ד", ובלט בכתיבתו החדה והשנונה בה הגיב כלפי פרסומים מחוצפים שהופיעו נגד חב"ד בעיתוני הליטאים ובבטאוני סאטמר. | נודע בשנים הבאות בשל כתיבתו במאבק לתיקון חוק "מיהו יהודי" ובמאבק נגד מסירת שטחים מארץ ישראל לערבים. כמו כן, הגן על כבוד הרבי וחסידוּת חב"ד במאמריו בעיתון "כפר חב"ד", ובלט בכתיבתו החדה והשנונה בה הגיב כלפי פרסומים מחוצפים שהופיעו נגד חב"ד בעיתוני הליטאים ובבטאוני סאטמר. | ||
בעבר כתב גם תחת השם ד. אהרן. | בעבר כתב גם תחת השם ד. אהרן. | ||
ב[[כ"ו טבת]] [[תש"נ]] נפטרה אשתו. לאחר מספר שנים [[נישואין|נשא]] את מרת רחל הלפרין. | ב[[כ"ו טבת]] [[תש"נ]] נפטרה אשתו. לאחר מספר שנים [[נישואין|נשא]] את מרת רחל הלפרין. לאחר פרישתה של עורכת המוסף לנשים 'משפחה חסידית' גב' פרדי ברוד, הוחלף התפקיד על ידי רעייתו גב' רחל הלפרין. | ||
לאחר פרישתה של עורכת המוסף לנשים 'משפחה חסידית' גב' פרדי ברוד, הוחלף התפקיד על ידי רעייתו גב' רחל הלפרין. | |||
==ביקורת== | ==ביקורת== |
עריכות