4,800
עריכות
אין תקציר עריכה |
תמים של הרבי (שיחה | תרומות) תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
(5 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''הצדוקים''' היוו קבוצה של מינים בתקופת [[בית שני]]. הם נקראו כך על שם מנהיגם הראשון - צדוק. צדוק היה תלמידו של אנטיגנוס איש סוכו. צדוק טעה בהבנת מאמר רבו {{ציטוטון|אל תהיו כעבדים המשמשים את הרב על מנת לקבל פרס}}, וחשב שכונתו שאין כלל מושג של [[שכר]] ו[[עונש]]. חלק משיטתם הייתה שצריכים ללמוד את התורה על פי שכל אנושי. ולכן לא היו מודים במסורת חז"ל. הצדוקים טענו, שכיון שהתורה "לא בשמים היא", צריך כל אחד ליקח את התורה לפי שכלו. | '''הצדוקים''' היוו קבוצה של מינים בתקופת [[בית שני]]. הם נקראו כך על שם מנהיגם הראשון - צדוק. צדוק היה תלמידו של אנטיגנוס איש סוכו. צדוק טעה בהבנת מאמר רבו {{ציטוטון|אל תהיו כעבדים המשמשים את הרב על מנת לקבל פרס}}, וחשב שכונתו שאין כלל מושג של [[שכר]] ו[[עונש]]. חלק משיטתם הייתה שצריכים ללמוד את התורה על פי שכל אנושי. ולכן לא היו מודים במסורת חז"ל. הצדוקים טענו, שכיון שהתורה "לא בשמים היא", צריך כל אחד ליקח את התורה לפי שכלו. | ||
==מחלוקות הלכתיות בין הצדוקים ל[[חז"ל]]== | |||
בהלכה מופיעות 18 דעות של הצדוקים הנוגדים את עמדת חז"ל. | |||
מחלוקות במקדש: | |||
מועד מנחת העומר, המתחיל את ספירת העומר הקובעת את מועד חג השבועות, חל ביום ראשון בשבוע כמאמר הכתוב 'ממחרת השבת', ולא למחרת יום טוב ראשון של פסח – כפי ההלכה {{הערה|תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ה, עמוד א' ומגילת תענית פרק א'}}. | |||
יחיד מתנדב ומביא את קורבן התמיד, ואין חובה שיובא מכספי ציבור, כדעת חז"ל {{הערה|תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף ס"ה, עמוד א' ומגילת תענית פרק א'}}. | |||
הכהן הגדול יעלה את הקטורת ביום הכיפורים מחוץ לקודש הקודשים, ולא בתוכו {{הערה|תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף נ"ג, עמוד א' ובתורת כהנים, פרשת אחרי מות, פרק ג'}}. | |||
הצדוקים דרשו טהרה מחמירה של הערב שמש עבור הכהן השורף פרה אדומה, ולא הסתפקו בטבול יום, כדעת חז"ל{{הערה|משנה מסכת פרה, פרק ג', משנה ז}}והם התנגדו לניסוך המים. | |||
'''מנחת בהמה נאכלת לכהנים''': | |||
מחלוקות בענייני פסיקת בית הדין: | |||
"עין תחת עין" ממש. | |||
החלוצה יורקת על פניו של היבם. | |||
"ופרשו השמלה" שבטענת בתולים הוא השמלה ממש, בניגוד לדעת חז"ל המחייבים בירור בעדים. | |||
אין עד זומם נהרג אלא אם נהרג מי שהעידו עליו {{הערה|מכות ה}} | |||
תירש הבת עם בת הבן. | |||
האדון חייב בנזקים של עבדו ואמתו. | |||
מי שנדון למוות בשריפה נשרף במדורה. | |||
מחלוקות נוספות: | |||
*הניצוק טמא | |||
*כתבי הקודש אינם מטמאים את הידיים | |||
*התנגדות לעירוב החצרות, המאפשר לשאת מזון וכלים מבית לבית בשבת. | |||
==הסבר הרבי על התנגדות הצדוקים לניסוך המים== | |||
[[ניסוך היין]] שענינו הבנה והשגה - הסכימו הצדוקים, אבל על [[ניסוך המים]] שענינו [[קבלת עול מלכות שמים]] - התנגדו.{{הערה|[http://chabadlibrary.org/books/default.aspx?furl=/admur/tm/13/6/25&search=%D7%A0%D7%99%D7%A1%D7%95%D7%9A+%D7%94%D7%9E%D7%99%D7%9D תורת מנחם]}} | |||
==הקראים== | ==הקראים== | ||
{{ערך מורחב|קראים}} | |||
הקראים היו תנועה של אנשים בתקופת הגאונים שהתחילו לכפור | הקראים היו תנועה של אנשים בתקופת הגאונים שהתחילו לכפור ב[[תורה שבעל פה]] התנועה התחילה לאחר שענן שהיה בנו הבכור של הראש הגולה לא קיבל את התפקיד מכיון שחכמים חשדו שאינו ירא שמים בתגובה החל להילחם בחכמים וחיקה את הצדוקים כמעט בכל דבר מלבד האמונה ב[[תחיית המתים]] וב[[ביאת המשיח]] לאחר שראה שעם שאמונת העם בדברים אלו נטועה עמוק ואם יבטל אותם העם לא ילך אחריו חוץ מזה נהג הכל כמנהג הצדוקים. | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[קראים]] | *[[קראים]] |
עריכות