27,062
עריכות
מ (החלפת טקסט – "<ref>" ב־"{{הערה|") |
|||
שורה 6: | שורה 6: | ||
באופן כללי, נחלקת התשובה לשתי דרגות: '''תשובה תתאה''' היא התשובה על העבירות, ו'''תשובה עילאה''' היא השבת הנפש האלוקית לשרשה. | באופן כללי, נחלקת התשובה לשתי דרגות: '''תשובה תתאה''' היא התשובה על העבירות, ו'''תשובה עילאה''' היא השבת הנפש האלוקית לשרשה. | ||
[[אדמו"רי חב"ד]] ייחסו לעבודת התשובה משמעות רבה, כמסופר ש[[אדמו"ר הזקן]] הגדיר את עבודתו | [[אדמו"רי חב"ד]] ייחסו לעבודת התשובה משמעות רבה, כמסופר ש[[אדמו"ר הזקן]] הגדיר את עבודתו{{הערה|בשונה מה[[בעש"ט]] ו[[המגיד]]</ref>, שתפקידו לעשות בעלי תשובה{{מקור}}. | ||
כן ישנה אריכות רבה בתורת החסידות בנושא זה. כמה ספרי חסידות הוקדשו במיוחד לביאור מצוות התשובה בנגלה ובחסידות, החל מ[[אגרת התשובה]] - החלק השלישי בספר היסוד של תורת חב"ד, ה[[תניא]], וכן ספרי [[אדמו"ר האמצעי]]: [[שערי תשובה]], [[דרך חיים]] ו[[פוקח עוורים]]. | כן ישנה אריכות רבה בתורת החסידות בנושא זה. כמה ספרי חסידות הוקדשו במיוחד לביאור מצוות התשובה בנגלה ובחסידות, החל מ[[אגרת התשובה]] - החלק השלישי בספר היסוד של תורת חב"ד, ה[[תניא]], וכן ספרי [[אדמו"ר האמצעי]]: [[שערי תשובה]], [[דרך חיים]] ו[[פוקח עוורים]]. | ||
שורה 54: | שורה 54: | ||
בגמרא מבואר כי "במקום שבעלי תשובה עומדים אין צדיקים גמורים יכולים לעמוד". על פניו, נראה מאמר זה תמוה: איך מי שלא חטא מימיו יהיה בדרגה פחותה מבעל תשובה, שחטא ושב? | בגמרא מבואר כי "במקום שבעלי תשובה עומדים אין צדיקים גמורים יכולים לעמוד". על פניו, נראה מאמר זה תמוה: איך מי שלא חטא מימיו יהיה בדרגה פחותה מבעל תשובה, שחטא ושב? | ||
מסביר הרבי | מסביר הרבי{{הערה|ד"ה [https://drive.google.com/file/d/1fykz6XP_E84LwnXnj00uYFFkEcpB1feQ/view ביום השמיני תשמ"א]</ref> שיש שלושה פרטים מרכזיים בהם בעל תשובה נעלה מצדיק: | ||
# בשונה מצדיקים, עבודת בעל תשובה מתאפיינת בצמאון אדיר ותשוקה גדולה | # בשונה מצדיקים, עבודת בעל תשובה מתאפיינת בצמאון אדיר ותשוקה גדולה{{הערה|ראה [[ליקוטי אמרים - פרק ז'|תניא פרק ז']]</ref>. | ||
# כאשר יהודי היה רחוק מה', פעל נגד רצונו, ובכל זאת החליט לחזור בתשובה - השמחה האלוקית ממעשיו, (וכן השמחה שלו) גדולים הרבה יותר מצדיק מלכתחילה. וכמו בן מלך שהיה שבוי במקום רחוק, שכאשר הוא משתחרר וחוזר לאביו השמחה של שניהם גדולה ביותר. | # כאשר יהודי היה רחוק מה', פעל נגד רצונו, ובכל זאת החליט לחזור בתשובה - השמחה האלוקית ממעשיו, (וכן השמחה שלו) גדולים הרבה יותר מצדיק מלכתחילה. וכמו בן מלך שהיה שבוי במקום רחוק, שכאשר הוא משתחרר וחוזר לאביו השמחה של שניהם גדולה ביותר. | ||
# עיקר התענוג האלוקי הוא מדבר חידוש. משהו מוזר. המשל לזה הוא מתוכי. אדם רגיל מדבר הרבה יותר טוב מתוכי, אך בכל זאת דווקא הדיבור הקטוע והלא מסודר של התוכי פועל תענוג יותר גדול. כך בנמשל: הטבע שאיתו העולם נברא הוא שתפקידו ורצונו לעבוד את הבורא. כאשר יהודי אכן עושה זאת, אין פה כל חידוש. אך כשיהודי (פעל נגד הטבע שלו) והיה במקום רחוק, ובכל זאת חוזר בתשובה - קורה פה דבר בלתי רגיל, היהודי פועל בעצמו התחדשות מוחלטת, וממילא התענוג האלוקי ממנו גדול ביותר | # עיקר התענוג האלוקי הוא מדבר חידוש. משהו מוזר. המשל לזה הוא מתוכי. אדם רגיל מדבר הרבה יותר טוב מתוכי, אך בכל זאת דווקא הדיבור הקטוע והלא מסודר של התוכי פועל תענוג יותר גדול. כך בנמשל: הטבע שאיתו העולם נברא הוא שתפקידו ורצונו לעבוד את הבורא. כאשר יהודי אכן עושה זאת, אין פה כל חידוש. אך כשיהודי (פעל נגד הטבע שלו) והיה במקום רחוק, ובכל זאת חוזר בתשובה - קורה פה דבר בלתי רגיל, היהודי פועל בעצמו התחדשות מוחלטת, וממילא התענוג האלוקי ממנו גדול ביותר{{הערה|ראה ד"ה [https://drive.google.com/file/d/1vOLPjEyObwbqAAyolvxogtoP8YFRn-Jt/view ביום השמיני עצרת תש"מ]</ref>. | ||
(המעלה הגדולה בהתחדשות היא כי זהו רצונו הפנימי של הבורא: העולם נברא כדי שיהודי יתקן אותו{{הערה|כמו שכתוב (בראשית ב', ג') "אשר ברא אלוקים לעשות", ורש"י מפרש את המילה לעשות: 'לתקן'}}, ירומם אותו יותר מאיך שהוא באופן טבעי, גם אם לפי טבעו העולם נברא מושלם{{הערה|וזוהי הכוונה של החטאים והירידה - נורא עלילה על בני אדם.}}). | (המעלה הגדולה בהתחדשות היא כי זהו רצונו הפנימי של הבורא: העולם נברא כדי שיהודי יתקן אותו{{הערה|כמו שכתוב (בראשית ב', ג') "אשר ברא אלוקים לעשות", ורש"י מפרש את המילה לעשות: 'לתקן'}}, ירומם אותו יותר מאיך שהוא באופן טבעי, גם אם לפי טבעו העולם נברא מושלם{{הערה|וזוהי הכוונה של החטאים והירידה - נורא עלילה על בני אדם.}}). | ||
שורה 69: | שורה 69: | ||
==מתוך שמחה== | ==מתוך שמחה== | ||
אדמו"ר הזקן אומר שעבודת התשובה צריכה להעשות מתוך שמחה. לא רק מפני שהיא מצוה מהתורה, אלא גם מפני שמטרת התשובה היא השראת השכינה ואין השכינה שורה אלא מתוך שמחה{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4592&st=%D7%A2%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%92&pgnum=545 שיחות קודש [[תשכ"א]] חלק א' עמ' 3 (545)]}}. וזה מובן על פי הסברת החסידות מהי תשובה - שעניינה לא (כל כך) להדגיש כמה שאדם רחוק מאלוקות, אלא כמה הוא מתקרב לבורא יותר ויותר על ידי התשובה | אדמו"ר הזקן אומר שעבודת התשובה צריכה להעשות מתוך שמחה. לא רק מפני שהיא מצוה מהתורה, אלא גם מפני שמטרת התשובה היא השראת השכינה ואין השכינה שורה אלא מתוך שמחה{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4592&st=%D7%A2%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%92&pgnum=545 שיחות קודש [[תשכ"א]] חלק א' עמ' 3 (545)]}}. וזה מובן על פי הסברת החסידות מהי תשובה - שעניינה לא (כל כך) להדגיש כמה שאדם רחוק מאלוקות, אלא כמה הוא מתקרב לבורא יותר ויותר על ידי התשובה{{הערה|ראה דרך חיים בתחילתו</ref>. | ||
==עבודת התשובה כיום== | ==עבודת התשובה כיום== |