11,606
עריכות
מ (החלפת טקסט – "היתה" ב־"הייתה") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:אוהל הרשב.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[אוהל (קבר הצדיק)|אוהל]] [[אדמו"ר הרש"ב]] ב[[רוסטוב]]]] | [[קובץ:אוהל הרשב.jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[אוהל (קבר הצדיק)|אוהל]] [[אדמו"ר הרש"ב]] ב[[רוסטוב]]]] | ||
'''אוהל [[אדמו"ר הרש"ב]]''' נמצא בעיר [[רוסטוב]]. מקומו המקורי של האוהל, בבית העלמין הישן של העיר, נהרס בשנת [[ת"ש]], והחסידים בעיר דאגו מראש להעביר את האוהל למקומו העכשווי. | '''אוהל [[אדמו"ר הרש"ב]]''' נמצא בעיר [[רוסטוב]]. מקומו המקורי של האוהל, בבית העלמין הישן של העיר, נהרס בשנת [[ת"ש]], והחסידים בעיר דאגו מראש להעביר את האוהל למקומו העכשווי. | ||
== האוהל הראשון == | == האוהל הראשון == | ||
כאשר [[הסתלקות|הסתלק]] [[אדמו"ר הרש"ב]] קראו גבאי ה[[חברא קדישא]] לאחדים מאנ"ש שילכו לבית הקברות לבחור מקום המתאים לקבורת רבינו. הלכו ר' [[משה דובער ריבקין]], ר' [[שמואל גוראריה]], ר' [[נתן גוראריה]], ר' [[צבי הירש גוראריה]], ר' [[זלמן הבלין]], ור"י לוין, והוחלט אשר יקברוהו ליד בית השמש. [[אדמו"ר הריי"צ]] הגיע לשם ואישר את המקום{{הערה|1=אשכבתא דרבי}}. | |||
לפני הקבורה, פנה [[אדמו"ר הריי"צ]] אל הרב [[אברהם ברוך פבזנר]], הרב [[אליעזר קרסיק]] ואל עוד חסיד אחד ואמר כי הם בית דין מיוחד, וקבורה זו נעשית על תנאי ובידו תהיה הרשות לפנות את עצמותיו הקדושות לקברי אבותיו הטמונים ב[[ליובאוויטש]]. | |||
בשל מיקומו של בית השמש בסמוך לציון, ומפאת העובדה שהשמש היה איש גס - מה גם שחלונות ביתו היו גדולים - נגרם צער רב לרבי. אז שלח אדמו"ר הריי"צ את ר' שמואל גוראריה ואמר לו אשר אביו דורש אשר השמש יעזוב את ביתו. השמש לא הסכים ואף לגלג, וכעבור איזה שבועות נפטר. לאחריו גר בבית זה רב ליטאי כבן ארבעים שהתנהגותו גם כן הייתה שלא כדבעי. על האזהרה ענה שאינו ירא, ולאחר זמן קצר חלה. בקשוהו עוד הפעם שיעבור מבית זה, וענה שהנהו [[מתנגד]] ואין פחד כבוד הרביים של החסידים עליו. ולאחר כמה שעות נפטר{{הערה|אג"ק אדמו"ר הריי"צ חי"ד ע' תמד. אשכבתא דרבי.}}. | |||
בשל מיקומו של בית השמש בסמוך לציון, ומפאת העובדה שהשמש היה איש גס - מה גם שחלונות ביתו היו גדולים - נגרם צער רב לרבי. אז שלח | |||
האחראי על בית החיים שהיה איש גס ביותר, אמר שימשיך להעביר לשם אנשים גסים. עד שגם אצלו בבית קרה אסון ואז הפסיק מהתנהגותו הנלוזה{{הערה|אוצר החסידים רוסיה הסובייטית בערך על ר' [[יעקב זכריה מסקליק]]}}. | האחראי על בית החיים שהיה איש גס ביותר, אמר שימשיך להעביר לשם אנשים גסים. עד שגם אצלו בבית קרה אסון ואז הפסיק מהתנהגותו הנלוזה{{הערה|אוצר החסידים רוסיה הסובייטית בערך על ר' [[יעקב זכריה מסקליק]]}}. | ||
== העברת האוהל == | == העברת האוהל == | ||
בחורף שנת [[תרצ"ט]], תיכננו שלטונות [[רוסטוב]] להרוס את בית העלמין על מנת לבנות על מקומו בנינים חדשים. החסידים החליטו להעביר את האוהל אל בית-עלמין אחר ברחוב טקוצ'בא 155. אדמו"ר הריי"צ אישר את ההעברה. הוראות איך להתנהג בפינוי העצמות הקדושים קיבלו מר' [[לוי יצחק שניאורסון (אב אדמו"ר שליט"א)|לוי יצחק שניאורסון]] (אביו של [[הרבי]]). | |||
בחורף שנת [[תרצ"ט]], תיכננו שלטונות [[רוסטוב]] להרוס את בית העלמין על מנת לבנות על מקומו בנינים חדשים. החסידים החליטו להעביר את האוהל אל בית-עלמין אחר ברחוב טקוצ'בא 155. | |||
ההעברה בפועל בוצעה בחודש [[אדר]] [[ת"ש]]. את ההעברה ביצעו מנין חסידים, וביניהם: ר' [[צמח קוטמן]], ר' [[מענדל קנטור]] (משרת בבית הרב), ר' [[משה וולף לאבאק]], ר' [[נחמן לוקשין]], ר' [[אברהם קצנלסון]], ר' [[יונה איידלקופ]], ור' [[חיים ישראל עפשטיין]]. הם קיבלו על עצמם תענית וכל אחד שפך על עצמו ט' קבין (כתחליף לטבילה במקווה). אחר כך השיגו מיטה חזקה וחלקה ללא מסמרים ובשעה מאוחרת בלילה ביצעו את ההעברה{{הערה|לפי עדות החסידים הייתה גופתו הקדושה של הרבי שלימה, ואף הטלית שעליו הייתה שלימה.}}. | ההעברה בפועל בוצעה בחודש [[אדר]] [[ת"ש]]. את ההעברה ביצעו מנין חסידים, וביניהם: ר' [[צמח קוטמן]], ר' [[מענדל קנטור]] (משרת בבית הרב), ר' [[משה וולף לאבאק]], ר' [[נחמן לוקשין]], ר' [[אברהם קצנלסון]], ר' [[יונה איידלקופ]], ור' [[חיים ישראל עפשטיין]]. הם קיבלו על עצמם תענית וכל אחד שפך על עצמו ט' קבין (כתחליף לטבילה במקווה). אחר כך השיגו מיטה חזקה וחלקה ללא מסמרים ובשעה מאוחרת בלילה ביצעו את ההעברה{{הערה|לפי עדות החסידים הייתה גופתו הקדושה של הרבי שלימה, ואף הטלית שעליו הייתה שלימה.}}. | ||
שורה 20: | שורה 19: | ||
== במשך השנים == | == במשך השנים == | ||
על הציון בבית החיים החדש לא הוקמה מצבה. הסימן למקום מנוחת | על הציון בבית החיים החדש לא הוקמה מצבה. הסימן למקום מנוחת אדמו"ר הרש"ב היה העץ שעמד למראשותיו של הרבי ותלולית עפר. על מנת שלא יקברו צמוד לרבי אנשים אחרים, ערמו החסידים עוד שש תלוליות עפר, כאילו קבורים גם שם אנשים. | ||
בשנת [[תשל"ב]] שלח [[הרבי]] סכום כסף לראשי הקהילה ברוסטוב לבנות חומה סביב הציון. | בשנת [[תשל"ב]] שלח [[הרבי]] סכום כסף לראשי הקהילה ברוסטוב לבנות חומה סביב הציון. | ||
בשנת [[תשמ"ט]], בהסכמת הרבי, הוקמה המצבה והגדר על ידי הרב [[דוד נחשון]] ור' [[אבי טאוב]]. | בשנת [[תשמ"ט]], בהסכמת הרבי, הוקמה המצבה והגדר על ידי הרב [[דוד נחשון]] ור' [[אבי טאוב]]. |
עריכות