31,085
עריכות
(הוספת ערך ראשוני) |
|||
(76 גרסאות ביניים של 17 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[ | [[קובץ:חנוכה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי ב[[פרזידנט 1304|ביתו ברחוב פרזידנט]], על רקע ה[[חנוכיה]] ([[תשמ"ט]])]] | ||
'''הדלקת נרות חנוכה''' היא | [[קובץ:הדלקת נרות חנוכה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי על יד ה[[חנוכיה]] ב-[[770]]]] | ||
'''הדלקת נרות חנוכה''' היא [[מצווה מדרבנן]] והמצוה העיקרית של [[חג החנוכה]], להדליק נר בכל לילה משמונת לילות החנוכה, לאחר [[שקיעת החמה]]{{הערה|ב[[ערב שבת]] מדליקים קודם שקיעת החמה.}}; מקום ההדלקה הוא בבית, במקום הנראה כלפי חוץ, כפתח הבית או חלון הנראה אל רשות הרבים, כיוון שמטרת המצווה היא פרסום הנס. | |||
בדורות מאוחרים החלו להדליק בתוך הבית מפני הסכנה, וכן נוהגים כיום רוב ה[[חסידים]], ביניהם [[חסידי חב"ד]]. | |||
ב[[תורת החסידות]]{{הערה|דבר מלכות ש"פ מקץ}} מוסבר, שעניינה של ההדלקה הוא להאיר את החושך, ולכן ההדלקה נעשית בשקיעה, בחוץ ונקבעה בזמן של צרות ו[[גלות]]; הכוח לזה הוא מפני ששורש המשכתם הוא מ[[פנימיות הכתר]], הנעלה ביותר, מעלה זו מרומזת בכך שמדליקים ב[[שמן]] ומדליקים שמונה נרות. | |||
{{ | ==מקור המצווה וטעמה== | ||
{{להשלים}} | |||
מצות הדלקת נרות חנוכה מוזכרת ב[[משנה]] פעם אחת בדרך אגב{{הערה|בבא קמא פרק ו' משנה ו'.}}, ודיניה מפורטים ב[[גמרא]] ב[[מסכת שבת]]: | |||
{{ציטוט|מרכאות=כן|תוכן='''מצות חנוכה''': נר איש וביתו. | |||
==הלכות ההדלקה== | '''והמהדרין''': נר לכל אחד ואחד. | ||
*החל מאור לכ"ה בכסלו חובה על כל אחד ואחת מישראל להדליק נרות חנוכה. מעיקר הדין | '''והמהדרין מן המהדרין''': [[בית שמאי]] אומרים: יום ראשון מדליק שמונה, מכאן ואילך פוחת והולך. ו[[בית הלל]] אומרים: יום ראשון מדליק אחת מכאן ואילך מוסיף והולך.|מקור=שבת כא, ב.}} | ||
* | |||
==הלכות ומנהגי ההדלקה== | |||
===החייבים בהדלקה=== | |||
* החל מאור לכ"ה בכסלו חלה חובה על כל אחד ואחת מישראל להדליק נרות חנוכה. אמנם מעיקר הדין מספיקה הדלקה של נר אחד בכל לילה לכל בני המשפחה. בעקבות דברי הגמרא שישנם "מהדרין מן המהדרין" נחלקו פרשני הגמרא והפוסקים כיצד יש לנהוג, ה[[רמ"א]] סובר - וכך נוהגים האשכנזים, כי כל אחד מבני הבית החייבים במצוות מדליק ומוסיף נר מידי לילה, כולל קטן שהגיע לגיל חינוך{{הערה|רמ"א סימן תרע"ה סעיף ג'. משנה ברורה סימן תרע"ז ס"ק י"ג.}}. בעדות המזרח נהגו על פי פסקו של ה[[שולחן ערוך]], שכל בני הבית יוצאים ידי חובה בהדלקת בעל הבית המוסיף והולך בנרות מידי לילה.{{הערה|1=באופן נדיר, בדין זה פסק הרמ"א כדעת [[הרמב"ם]] - הספרדי, והשולחן ערוך פסק כדעת [[בעלי התוספות]] הצרפתיים. ראה [[דבר מלכות]] שיחת ש"פ וישלח תשנ"ב [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15971&st=&pgnum=174&hilite= בשולי הגליון להערה 113].}} | |||
*מוסיפים בכל לילה עוד נר, כך שביום השמיני מדליק כל אחד שמונה נרות. | |||
*המנהג הוא כי בנות ונשים אינן מדליקות נרות חנוכה.{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=1405&pgnum=36 שו"ת בית אפרים סימן מ"ב].}} ויש מבארים טעם הדבר כי אשתו כגופו דמיא{{הערה|1=ראה [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=7767&st=&pgnum=428 אליה רבה סימן תרע"א סעיף קטן ג] (מציין שכן משמע ב[ ראב"ן]) והביאו המחצית השקל בסימן תרע"ה ס"ק ד.}} יש שכתבו כי רבות מהנשים אינן יודעות לברך ולכן תיקנו שיצאו בהדלקת הגברים.{{הערה|1= [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=8944&st=&pgnum=133 משמרת שלום סימן מח סעיף קטן ב].}} הרבי כותב כי טעם זה הוא הטעם העיקרי, ובמקום אחר הוסיף כי בהיות שבהלכות ההדלקה של נרות חנוכה ישנם פרטים רבים לכן תצא האשה בהדלקת הגברים.{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15925&st=&pgnum=325 לקוטי שיחות חלק ל עמוד 312].}} עם זאת כתבו כמה וכמה מהפוסקים שיש מקום להדלקת האשה ובנות הבית{{הערה|שו"ת בית אפרים שם, משמרת שלום שם, והביאו את דברי השלטי גבורים בשם הריא"ז (בפרק במה מדליקין במסכת שבת) "והמהדרין נר לכל אחד בין אנשים בין נשים".}} גם הרבי למרות שציין פעמים רבות את מנהג בית הרב כי הבנות אינן מדליקות{{הערה|לדוגמה: בספר השיחות תש"נ חלק א עמוד 194 הערה 84. וכן בספר השיחות תנש"א חלק א עמוד 165 הערה 110.}} ציין ונתן מקום להדלקת הבנות לפי המקום והזמן באופן שיוסיף בעניין החינוך{{הערה|שם=מח|1=יחידות כללית כ"ד כסלו תשמ"ח ([http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15970&st=&pgnum=88 התוועדויות תשמ"ח חלק ב עמוד 91], [http://chabad.info/video/rebbe/%D7%9E%D7%AA%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%9D-%D7%99%D7%95%D7%9D-%D7%99%D7%95%D7%9D/%D7%A4%D7%A8%D7%A1%D7%95%D7%9E%D7%99-%D7%A0%D7%99%D7%A1%D7%90-%D7%92%D7%9D-%D7%91%D7%97%D7%93%D7%A8%D7%99-%D7%94%D7%99%D7%9C%D7%93%D7%99%D7%9D/ קטע וידאו מהשיחה]).}} יש לציין כי גם הרבי הרש"ב ציווה לרבנית שטערנע שרה כי בעת העדרותו מהבית תקפיד להלדיק את הנרות בעצמה גם במקרה ששומעת מאחרים{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=19808&st=&pgnum=35 ספר השיחות תש"ו עמוד 21].}} אמנם את הברכה תשמע מאחרים{{הערה|ראה הערת הרבי (14) שם שמסתפק בדבר, אמנם בלקוטי שיחות חלק ל שם מפורש ששמעה מאחרים.}} | |||
*נוהגים לחנך אף את הקטנים ביותר בהדלקה{{הערה|ראה בהתקשרות (מובא בקישורים חיצוניים)}}. | *נוהגים לחנך אף את הקטנים ביותר בהדלקה{{הערה|ראה בהתקשרות (מובא בקישורים חיצוניים)}}. | ||
*במקומות שאין אנשים שידליקו נר חנוכה - ישתדלו לכל הפחות שאשה או ילדה תדליק נר חנוכה{{ | *במקומות שאין אנשים שידליקו נר חנוכה - ישתדלו לכל הפחות שאשה או ילדה תדליק נר חנוכה.{{הערה|1=במקרה שראש הבית אינו נמצא או אורח שמתארח או בחורים ראה בספר [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=46444&st=&pgnum=44 נטעי גבריאל]}} | ||
=== | ===זמן ההדלקה=== | ||
*זמן הדלקה הוא החל מתחילת שקיעת החמה ועד אור הבוקר ויש להקדים כמה שיותר | *זמן הדלקה הוא החל מתחילת שקיעת החמה ועד אור הבוקר ויש להקדים כמה שיותר (לכתחילה צריך להדליק כשבני הבית נעורים עדיין). | ||
*משך הזמן שעל הנרות לדלוק חצי שעה לפחות, ומנהג חב"ד | *כאשר לא מדליקים בזמן, יש להקדים את תפילת ערבית ורק לאחר מכן להדליק נרות חנוכה{{הערה|1=[file:///C:/Users/%D7%9E%D7%95%D7%A8%D7%99%D7%9D/Downloads/%D7%9E%D7%A2%D7%A0%D7%95%D7%AA%20%D7%A7%D7%95%D7%93%D7%A9%20%D7%AA%D7%A9''%D7%A0.pdf מענות קודש תש"נ מענה צו].}}. | ||
*משך הזמן שעל הנרות לדלוק חצי שעה לפחות, ומנהג חב"ד שידלקו 50 דקות{{הערה|ראה היום יום, [[כ"ה בכסלו]].}}. | |||
===ההדלקה ומקומה=== | |||
*מהדרים להדליק | *מהדרים להדליק ב[[שמן]] זית דווקא, אמנם כל דבר שדולק יפה וטוב כשר להדלקה. | ||
*מוסיפים בכל לילה נר אחד הנקרא 'שמש' אשר איתו מדליקים את הנרות. נר זה מניחים כשהוא מובדל ומוגבה משאר הנרות. (ובשונה משאר הנרות הוא משעווה) | *מוסיפים בכל לילה נר אחד הנקרא 'שמש' אשר איתו מדליקים את הנרות. נר זה מניחים כשהוא מובדל ומוגבה משאר הנרות. (ובשונה משאר הנרות הוא משעווה){{הערה|1=הרבי ביאר שמקומו של השמש המוגבה משאר הנרות מורה על כך שבעבודת השם יהודי הפועל להאיר אחרים, נעשה מואר ומוגבה יותר, [https://files.anash.org/uploads/2021/02/%D7%9B%D7%9E%D7%95%D7%A6%D7%90-%D7%A9%D7%9C%D7%9C-%D7%A8%D7%91.pdf מכתב הרבי לרבנית הינדה מלכה לועמוד 138].}}. | ||
*את הנרות יש להדליק בצורה ישרה (לא בעיגול | *את הנרות יש להדליק בצורה ישרה (לא בעיגול וכיוצא בזה) וכן גובה השלהבת יהיה בגובה אחיד (ולא אחד למעלה והשני למטה). | ||
*מעיקר הדין יש להדליק את הנרות | *מקום ההדלקה הוא "על פתח ביתו מבחוץ"{{הערה|שבת כא, ב טור ושולחן ערוך סימן תרע"א סעיף ה.}}, היינו במקום הפונה לרשות הרבים, ולכמה שיטות דווקא בפתח הסמוך ביותר ל[[רשות הרבים]]{{הערה|1= ראה תוספות שבת כא עמוד ב' [http://www.hebrewbooks.org/shas.aspx?mesechta=2&daf=21b&format=pdf דיבור המתחיל "מצווה"].}} - על מנת לפרסם את הנס. ולכן, מעיקר הדין יש להדליק את הנרות בפתח הבית או בחלון הפונה לרשות הרבים. אמנם בשעת הסכנה מותר להדליק את הנרות בתוך הבית; ועל פי זה נפסק להלכה שבדורות המאוחרים שגרים בין הגויים מדליקים בתוך הבית. אמנם, יש הנוהגים כך לכתחילה גם כשאין גרים בין הגויים, כיוון שבטלה חובת ההדלקה בחוץ{{הערה|1= ראה באריכות במאמרו של הרב [[שלום בער וולפא]], [http://chabad.info/beis-medrash/%D7%91%D7%99%D7%90%D7%95%D7%A8-%D7%9E%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%A0%D7%95-%D7%91%D7%9E%D7%A7%D7%95%D7%9D-%D7%94%D7%94%D7%93%D7%9C%D7%A7%D7%94-%D7%A9%D7%9C-%D7%A0%D7%A8%D7%95%D7%AA-%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B/ ביאור מנהגנו במקום ההדלקה של נרות חנוכה] {{אינפו}}}} וכך נוהגים כיום רוב ה[[חסידים]] ובתוכם [[חסידי חב"ד]]. | ||
*כשמניחים את הנרות בפתח יש להניחם מצד שמאל של הפתח (ומה טוב בתוך עובי הפתח{{מקור}}) ולמטה מעשרה טפחים{{מקור}}. | *כשמניחים את הנרות בפתח יש להניחם מצד שמאל של הפתח (ומה טוב בתוך עובי הפתח{{מקור}}) ולמטה מעשרה טפחים{{מקור}}. | ||
*הרבי עודד שהילדים ידליקו בפתח | *הרבי עודד שהילדים ידליקו בפתח חדרם האישי (כמובן בבטיחות).{{הערה|ספר השיחות תשמ"ח חלק א עמוד 162.}}{{הערה|שם=מח}} | ||
*גובה השלהבת של המנורה צריך להיות למעלה משלוש טפחים ולמטה מעשרים אמה, אך המהודר ביותר פחות מעשר טפחים כדי להראות שלא עושה זאת לצורכו כמו דרך שאר נרות להדליק בגובה למעלה מי' טפחים, כי אם לצורך המצווה בלבד{{הערה|משנה ברורה על שולחן ערוך סימן תרע"א סעיף קטן כז.}}. | |||
==== | ===בבית הכנסת=== | ||
*מדליקים נרות חנוכה בברכה בבית הכנסת. והמנהג (חב"ד) להדליקו אחרי תפילת [[מנחה]] לפני "[[עלינו לשבח]]" (וב[[מוצאי שבת]] אחרי תפילת [[מעריב]], לפני [[הבדלה]]). | |||
*המדליק בבית הכנסת לא יצא חובה ועליו להדליק שוב בביתו{{מקור}}. | |||
*כדי להוסיף בהתעוררות של נרות חנוכה - אמר [[הרבי]] שכדאי שתהיה מנורה דלוקה ב[[בית הכנסת]], במשך כל שעות היממה, אם אין חשש כלל שישחקו התינוקות{{הערה|שיחת שבת חנוכה תש"נ. ספר השיחות חלק א' עמוד 193 הערה 81.}}. | |||
==ברכות ההדלקה== | |||
[[קובץ:הדלקת נרות חנוכה סידור.jpg|ממוזער|נוסח הדלקת נרות חנוכה ב[[סידור תהלת ה']]]] | |||
לפני הדלקת הנרות מברכים שתי ברכות. הברכה הראשונה:{{ציטוטון|ברוך אתה ה' אלקינו מלך העולם, אשר קדשנו במצוותיו וצוונו להדליק נר חנוכה}}. הברכה השניה: {{ציטוטון|ברוך אתה ה' אלקינו מלך העולם, שעשה ניסים לאבותינו בימים ההם בזמן הזה}}. | |||
בהדלקה הראשונה מוסיפים ברכה שלישית: {{ציטוטון|ברוך אתה ה' אלקינו מלך העולם, שהחיינו וקיימנו והגיענו לזמן הזה}}. | |||
===הברכות בתורת החסידות=== | |||
בברכות הדלקת הנרות, מתבטאת מעלתה המיוחדת של מצות נר חנוכה וההמשכה האלוקית הנמשכת על ידה (כדלהלן{{הערה|בפסקא [[#דרגת ההמשכה]].}}): | |||
*'''להדליק נר חנוכה''': המילה "להדליק" (עם הכולל) היא [[גימטריא]] של שלושת השמות (ה[[מילויים]]) [[ע"ב]], [[ס"ג]], [[מ"ה]]. בכך נרמז שהמשכת [[שם הוי"ה]] שבהדלקת הנרות היא המשכה משם [[הוי"ה]] כפי שהוא במילוי האות [[יו"ד]] (שם[[ ע"ב]]), שהוא השם המתלבש ב[[ספירת החכמה]]. ולכן, אומר האריז"ל{{הערה|פרי עץ חיים שער החנוכה}} שבעת הברכה "להדליק נר חנוכה" יש לכוון על המשכת השמות ע"ב ס"ג מ"ה - שכולם נמשכים בשם [[ב"ן]], היא [[ספירת המלכות]], המקבלת מכולם. | |||
:ענין זה מראה על מעלתה הגבוהה של ההמשכה שעל ידי נרות חנוכה; שכן בשלושת הרגלים מאירה ההמשכה אך ורק מ[[ספירת החסד]] ומטה, ואילו על ידי נרות חנוכה מאירה ההמשכה מספירת החכמה ולמעלה ממנה{{הערה|שם=דרמ"צ|דרך מצוותיך מצוות נר חנוכה.}}. | |||
*'''שעשה ניסים לאבותינו''': ההמשכה ממקור החכמה עד מלכות עוברת באמצעות ה[[מידות]] - [[ז"א דאצילות]], על כל פנים בדרך [[מעביר]]; כיוון שכל המשכה צריכה להיות על ידי המידות. אמנם, כדי שיוכלו המידות להשפיע הארה עליונה כזו, עליהן להתרומם ממקומן אל ה[[כתר]], ושם מקבלות השפעה מהמידות שבכתר, ועל ידה בכוחן להאיר. | |||
:וזו משמעות הברכה: "'''שעשה נסים'''" - [[נס]], פירושו הגבהה, היינו שהגביה "'''לאבותינו'''" - את המידות, שנקראים אבותינו{{הערה|כיוון ששלושת האבות, [[אברהם]] [[יצחק]] ו[[יעקב]], מקבילים לשלושת המידות העיקריות: [[חסד]] [[גבורה]] [[תפארת]].}}; "'''בימים ההם'''" - אל המידות שבכתר, שמקראים "ימים ההם" ו"ימי קדם"{{הערה|"ימים" - כיוון שששת המידות מקבילות לששת הימים שבהם ברא הקב"ה את העולם; וימי "'''קדם'''" על שם היותם נעלות ומרוממות מהמידות שבאצילות.}}, "'''בזמן הזה'''" - ומהמידות שבכתר נמשכת ההארה לספירת המלכות, שהיא שורש ומקור ה[[זמן]]{{הערה|שם=דרמ"צ}}. | |||
==החנוכיה== | ==החנוכיה== | ||
[[קובץ:חנוכי' - הרבי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|החנוכיה בה השתמש בדרך כלל הרבי]] | [[קובץ:חנוכי' - הרבי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|החנוכיה בה השתמש בדרך כלל הרבי]] | ||
{{ערך מורחב|ערך=[[חנוכיה]]}} | {{ערך מורחב|ערך=[[חנוכיה]]}} | ||
*בהתאם לדברי [[הרבי]] נהוג להשתמש בחנוכיה שקניה אלכסונים, בדוגמת [[קני המנורה]]. "ועפ"ז מקום לומר שגם החנוכיות (לימי חנוכה) כדאי לעשות קניהן באלכסון.. ולמה לשנות בגוף צורת | *בהתאם לדברי [[הרבי]] נהוג להשתמש בחנוכיה שקניה אלכסונים, בדוגמת [[קני המנורה]]. "ועפ"ז מקום לומר שגם החנוכיות (לימי חנוכה) כדאי לעשות קניהן באלכסון... ולמה לשנות בגוף צורת ה[[מנורה]] שקניה היו ביושר ולא כחצי עיגול". | ||
*הציווי "זה א-לי ואנוהו - התנאה לפניו במצות", כולל בנוגע לחנוכה - מנורת חנוכה נאה. | *הציווי "זה א-לי ואנוהו - התנאה לפניו במצות", כולל בנוגע לחנוכה - מנורת חנוכה נאה. | ||
==לשמוע מה הנרות מספרים== | ==לשמוע מה הנרות מספרים== | ||
[[אדמו"ר הריי"צ]] אמר פתגם והוראה | [[אדמו"ר הריי"צ]] אמר פתגם והוראה שהוזכרה על ידי [[הרבי]] פעמים רבות: "צריכים להתבונן ולהקשיב לסיפורם של נרות חנוכה"{{הערה|1=במקור באידיש: ="מ'דארף צוקוקן און צוהערן זיך צו דעם וואס די ליטעלאך דערציילן". שיחת כ"ז כסלו תש"ו, ([http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=19808&st=&pgnum=36 ספר השיחות תש"ו עמוד 22]}}. כאשר ילד או ילדה, יבוא לביתו יבקש מההורים והילדים הקטנים יבקשו מאחיהם ואחיותיהם המבוגרים להוסיף ולספר להם, בכל לילה ולילה, ומה טוב - גם בימים, מה הנרות מספרים. ויוסיפו ויספרו לכם עוד יותר בעניני חנוכה בכלל - סיפורים מדברי ימי ישראל שתוכנם הוא שאף עך פי "שאתם המעט מכל העמים", בכל זה "אתה בחרתנו מכל העמים" ו[[הקב"ה]] נתן ל[[בני ישראל]] ה[[תורה]] ומצוותיה{{הערה|1=[http://otzar770.com/library/?nPageNumber=47&cPartLetter=B&nBookId=36 שיחת כ"ו כסלו תשמ"ט], באתר otzar770}}. | ||
==מבצע חנוכה והדלקות פומביות== | ==מבצע חנוכה והדלקות פומביות== | ||
{{ערך מורחב|ערך=[[מבצע חנוכה]]}} | {{ערך מורחב|ערך=[[מבצע חנוכה]]}} | ||
[[מבצע חנוכה]] הינו [[עשרת המבצעים|מבצע]] שתיקן [[הרבי]] על מנת לפרסם את נס החנוכה, ולדאוג שבכל בית ומקום ציבורי תודלק [[חנוכיה]]. במסגרת המבצע החלו חסידי חב"ד והשלוחים להדליק [[חנוכיה ציבורית|מנורות חנוכה מרכזיות]] בכל מקום בו נמצאים יהודים. כמו כן שלח הרבי את החסידים אל חיילי [[צה"ל]], מאושפזים בבתי רפואה, אסירים ועוד על מנת לוודא שכולם יקיימו את מצות ההדלקה. | [[מבצע חנוכה]] הינו [[עשרת המבצעים|מבצע]] שתיקן [[הרבי]] על מנת לפרסם את נס החנוכה, ולדאוג שבכל בית ומקום ציבורי תודלק [[חנוכיה]]. במסגרת המבצע החלו חסידי חב"ד והשלוחים להדליק [[חנוכיה ציבורית|מנורות חנוכה מרכזיות]] בכל מקום בו נמצאים יהודים. כמו כן שלח הרבי את החסידים אל חיילי [[צה"ל]], מאושפזים בבתי רפואה, אסירים ועוד על מנת לוודא שכולם יקיימו את מצות ההדלקה. | ||
[[ | [[קובץ:החנוכיה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|החנוכיה הציבורית הגדולה בעולם מוצבת במנהטן]] | ||
==עניינם בתורת החסידות== | |||
===להאיר את החושך=== | |||
עניינם של נרות חנוכה הם המשכה מ"אורות דיחודים עליונים"{{הערה|פרי עץ חיים שער החנוכה}} שעיקרם ותכליתם הוא "להאיר את החושך" שיצרו היוונים. ייחודו של המשכת האור האלוקי בחנוכה נובע ממטרתו להאיר את חושך היוונים, החושך אותה הפיצו היוונים הגיע לדרגות עמוקות שהצריכו בשל כך גילויים אלוקיים נעלים ביותר בכדי לבטלם. | |||
עיקר מלחמתם של היוונים הייתה מלחמה רוחנית (בניגוד למלכויות אחרות שרדפו את גופם של עם ישראל) במעשיהם רצו לפגום בקדושת התורה, ולכן מלכות יוון נחשבת לקליפה שעניינה חושך המנגדת לגילוי האור האלוקי.{{הערה|להעיר מדרשת חז"ל: "וחושך זה גלות יון שהחשיכה עיניהם של ישראל בגזרותיה" - בראשית רבה פרשה ב, ד. ועוד}} התגברות החושך הייתה עד כדי כך, שלא רק שטמאו את ה[[היכל]], אלא טמאו גם את כל השמנים שבהיכל. טומאת ה[[היכל]] מורה על [[פגם]] באחת מדרגות הקדושה הנעלות ביותר{{הערה|1=ראה [http://www.mechon-mamre.org/b/h/h61.htm מסכת כלים פרק א משנה ט].}}. מלבד זאת, פגמו וטמאו גם את השמן הקודש ("שמן משחת קודש"{{הערה|ספר שמות ל, כה.}}) המסמל על הדרגה האלוקית המובדלת וקדושה מכל הדרגות (בדוגמת השמן שצף על גבי כל המשקין ואינו מתערב עמהם) וגם בדרגה זו פגמו. | |||
נצחון היוונים נעשה בכח ה[[מסירות נפש]] של בני חשמונאי שהמשיך אור נעלה ביותר - [[אור אין סוף]] שלמעלה מהשתלשלות, שמצד רוממות האור גם חושך לא יחשיך כלפיו ולכן בכוחו להתגבר על היוונים. | |||
וכהמשך לכך תיקנו את מצוות נרות חנוכה שעניינה המשכת אור נעלה שבאמצעותה יאירו ויתגברו על חושך היוונים, בזה נעלה יותר המשכת האור בחנוכה מבשאר החגים בהם נעשו בעיקר ניסים בגשמיות העולם בעוד עיקר הנס בחנוכה היא בניצוח רוחני על קדושת התורה שמקור הגילוי נעלה יותר. | |||
לאמתו של דבר, החידוש של נרות חנוכה עמוק וגבוה יותר. היות וגם נרות המנורה האירו את החושך שמחוץ לבית המקדש, שלכן היו חלונות ההיכל [[שקופים אטומים]], וכן הנרות עצמם דלקו בלילה למרות שההדלקה בפועל נעשה לפני הלילה. | |||
{{ש}}אלא שאופן הארת החושך של נרות המנורה נעשה מצד התגלות ספירת אריך - חיצוניות הכתר, ומצד דרגה זו אם כי החושך אינו מעלים עליה ולכן מאירה אותו, סוף סוף היא עצמה עומדת מעל החושך אלא שמצד רוממותה ביכולתה להאיר גם בעולמות ול"התגבר" ולהאיר את החושך, עיקר החידוש של האור שנמשך על ידי נרות חנוכה הוא שנמשך [[פנימיות הכתר]] - עתיק, שמצד דרגה זו החושך לא יחשיך לא מפני שמתגברת על החושך אלא שהיא נמצאת בכל מקום והיא העצם של כל המציאות ובהתגלותה מתגלה שמלכתחילה אין כלל חושך. ולכן הדלקת נרות חנוכה היא דווקא בחוץ ובלילה שבזה מודגש לא שהיא מאירה חוץ למקומה במקום החושך אלא שמלכתחילה שם מקומה ומאירה את החושך מצד עצם מציאות החושך עצמו.{{הערה|הרבי, מאמר [http://www.chabadlibrary.org/books/admur/mlukat/2/16/index.htm "להבין עניין נרות חנוכה" תשכ"ו] ספר המאמרים מלוקט חלק ב עמוד 131 (במהדורה ישנה - מלוקט ו).}} | |||
===דרגת ההמשכה=== | |||
בהמשכת האור כפי שהוא ב[[ספירות]] כמה עניינים: | |||
:עיקר ההמשכה הוא המשכת פנימיות האור של [[ספירת החכמה]] שיתגלה בחכמה וממנו באמצעות [[ספירת הוד]] ב[[ספירת המלכות]] שהוא מקור חיות העולם והקליפות, ובדרך ממילא יתבטלו הקליפות המחשיכים על חיצוניות החכמה. בדרגות גבוהות יותר, המשכת פנימיות החכמה עניינה שנמשך מקור החכמה, שהוא [[חכמה סתימאה]] שב[[כתר]]. | |||
:אלא שחכמה סתימאה מצד עצמה היא בהעלם שאינו יכול לבוא בגילוי, וכדי שתוכל להמשך ולהתגלות - הוא על ידי הארה ממקום עליון יותר, שתכריח ותפעל בחכמה סתימאה את עניין הגילוי{{הערה|דרך מצוותיך שם: "כי גם כדי שיהיה אור החכמה סתימאה נמשך למטה צריך לזה המשכת כח מא"ס ב"ה, מאחר שהיא בעצם בבחי' העלם עד שנקרא: שכל הנעלם מכל רעיון".}}. וענין זה נעשה על ידי גילוי מ[[עתיק יומין]] המתגלה בחכמה סתימאה, דרך הארת פנים מדרגת [[ואמת]] שב[[אריך אנפין]]. | |||
* | |||
* | :אולם ההמשכה ממקור החכמה עד מלכות עוברת באמצעות המדות - [[ז"א דאצילות]] על כל פנים בדרך [[מעביר]], ולכן בשביל המשכה זו מרוממות המדות לקבל את הגילוי למעלה מדרגתם ולמעלה אפי יותר מ[[חב"ד]] עד דרגת הכתר ומקבלים משם את השפעת החכמה, ושוב ממשיכים אותה במלכות (כדלעיל{{הערה|בפסקה [[#הברכות בתורת החסידות]].}}). | ||
*בכך | |||
המשכות אלו מתבטאים במצווה: השמן עניינו מקור החכמה ([[מים]] הם חכמה (בניגוד ל[[יין]] שהוא [[בינה]]), ושמן שצף על גבי מים הוא מקור החכמה), אולם השמן מצד עצמו הוא חשוך ואינו מאיר, מצוות הדלקת הנר עניינה הפעולה בחכמה סתימאה להאיר, והוא על ידי המשכת עתיק במקור החכמה. | |||
אופן התגלות האור הוא באופן [[מקיף]], לפי שההמשכה ממקום נעלה ביותר. לכן נמשך אור זה רק דרך [[ספירת ההוד]] - היינו שלנבראים המקבלים אין בו השגה (ואינו אוסר את היום במלאכה כי אם בשעה שהנרות דולקים), ורק באופן של [[הודאה]] וביטול{{הערה|שם=דרמ"צ}}. כמו כן, היות ומטרת ההמשכה הוא ביטול החיצונים, זה נעשה ביותר על ידי המקיפים דווקא{{הערה|תורה אור לד, א ואילך.}}. | |||
==דיני ההדלקה בתורת החסידות== | |||
תפקידם של הנרות "להאיר את החושך" מתבטא בפרטי ההלכות והדינים במצוות ההדלקה: | |||
* '''"על פתח ביתו מבחוץ"''' - בשונה מנרות ה[[מנורה]] אותה הדליקו בתוך ה[[היכל]] נרות חנוכה מדליקים דווקא בפתח הבית מבחוץ{{הערה|וההבדל אם בפתח החצר או ברשות הרבים ממש הוא ההבדל אם ההמשכה היא עד עולם היצירה או עד העשיה ממש ("מצוותה משתשקע החמה" תרפ"ה).}}, וזאת במטרה להאיר ולפרסם את הנרות. הטעם הפנימי לכך הוא, רשות הרבים רומז על ה[[קליפות]] הנפרדים מאלוקות הפוך מרשות היחיד - רשות של יחידו של עולם, ונרות חנוכה מצד תפקידם להאיר חושך זה של "רשות הרבים"{{הערה|שם=נח|ד"ה נר חנוכה עטר"ת (סה"מ עטר"ת ע' קמח). ד"ה ואתה ברחמיך הרבים תרח"ץ (סה"מ תרח"ץ ע' קעא). וראה בד"ה להבין ענין נרות חנוכה, בקישורים חיצוניים.}} (וראה להלן בעומק יותר). | |||
* '''"משמאל הפתח"''' - ההדלקה הינה דוקא בצד שמאל, בשונה מרוב המצוות (ואפילו דברי הרשות) שצריכים להיעשות בצד ימין וביד ימין. וזאת מכמה סיבות: | |||
:א) נר חנוכה עניינו המשכת אור. והוא בדוגמת עניין ה[[תורה]] שהיא המשכת אור [[מלמעלה למטה]]. כמו כן, עיקר מטרת הדלקת נר חנוכה הוא להמשיך קדושה בתורה - להמשיך בה את אור החכמה האלוקית כנגד חכמת היוונים שהפרידו ממנה את הקדושה. והתורה היא בקו השמאל ולכן ההדלקה אף היא בשמאל. אולם הכח לפעול המשכה זו, נובע מה[[מצוות]] שעניינם העלאה [[מלמטה למעלה]] שהם ב[[קו הימין]] ולכן על יד שהמזוזה מימין יכול להיות נר חנוכה משמאל.{{הערה|שם=דרמ"צ עו|[http://www.chabadlibrary.org/books/zz/dm/1/31/76a.htm דרך מצוותיך מצוות נר חנוכה עו, א].}} וכשאין מזוזה מימין מדליקים את הנרות בימין להשלים את הנתינת כח שעל ידי המצוות וההמשכה בקו השמאל נפעלת על ידי ההדלקה מחוץ לבית ברשות הרבים.{{הערה|שם=פה|1=ספר המאמרים תרפ"ה [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31676&st=&pgnum=109&hilite= עמוד ק ואילך].}} | |||
:ב) יניקת וחיות הקליפות הוא מ[[גבורה|קו השמאל]] לכן ההדלקה היא בשמאל לפי שהאור של חנוכה תפקידו לבטל יניקה זו לכן מדליקים אותה דוקא בשמאל{{הערה|שם=נח}}{{הערה|שם=דרמ"צ עו}}. וכן, כללות הבירור שעל ידי התורה והמצוות היא בקו הימין, אולם על ידי חנוכה מבררים את הניצוצות הכי רחוקים, היינו בירור קו השמאל עצמו{{הערה|הרבי, מאמר "וישב יעקב" תשי"ב ([http://www.chabadlibrary.org/books/admur/tm/4/25/209.htm תורת מנחם חלק ד עמוד רט]).}}. | |||
* '''"זמן הדלקתה משקיעת ה[[חמה]]"''' - לפי שעניינה ובכוחה דווקא להאיר את החושך, לכן ההדלקה היא בלילה דווקא לאחר שקיעת החמה. בביאור שייכות שקיעת החמה להארת נרות חנוכה כמה עניינים{{הערה|1=לכללות ביאורים אלו, ראה [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31648&st=&pgnum=218 אור התורה בראשית חלק ה' דף תתקמ ב ואילך].}}: | |||
:א) חמה הוא אור ה[[אצילות]] - [[ז"א דאצילות]], ושקיעתה הוא עניין הגילוי שלה ב[[ספירת המלכות]] שממנה ועל ידה נמשך הגילוי בחושך של [[בי"ע]]. ולפי זה עיקר הגילוי בעולמות הוא לאחרי השקיעה, ולכן אז הוא זמן הדלקת נרות חנוכה שעניינם להאיר העולמות. | |||
:ב) חמה ענינה ספירת המלכות. שקיעת החמה עניינה, מלכות לא כפי שהיא במקומה מיוחדת באור האצילות, אלא כפי שיורדת לבי"ע ונעשית "ראש לשועלים". ודווקא במקום זה ובדרגה זו יש להאיר את נרות החנוכה להפוך ענייני העולם לקדושה. (בניגוד לנרות המנורה אותה הדליקו מבעוד יום, שעניינם ייחוד עם אור האלקות כפי שהוא באצילות. ובעבודת האדם, חילוק שני הדרגות הן כפי שהאדם נמצא במצב של [[אהבה]] ותשוקה לאלקות, או כפי שהוא בלי אהבה שאז העבודה להמשיך במקומו אלקות על ידי [[קבלת עול]]){{הערה|שם=תרל|1=ראה גם מאמר "מצוותה משתשקע החמה" תר"ל. ([http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15963&st=&pgnum=51 ספר המאמרים תר"ל עמוד מג]).}}. | |||
:ובדרגה זו גופא ישנו שקיעת החמה באופן ירוד יותר, והוא כפי שספירת המלכות יורדת שמתהווים ממנה הקליפות, שהיא ירידה גדולה ביותר, ועם זאת הכוונה היא להמשיך ולהאיר גם במקום זה, ואדרבה בזה דווקא מתממש הכוונה העליונה.{{הערה|שם=זאת חנוכה לח|ראה מאמר "מצוותה (של נר חנוכה) משתשקע החמה" תשל"ח.}} | |||
:ג) מלכות יוון עניינם חמה שהם מונין לחמה, ולפי זה עניינו הרוחני של החמה כאן הוא חמה של [[קליפות]] - חום של [[נפש הבהמית]]. ומכיוון שנרות חנוכה מדליקים בחוץ, במקום ששולטת החמה דקליפה, לכן ההדלקה היא דווקא משתשקע חמה זו, בניגוד לנרות המנורה אותה הדליקו בפנים ההיכל, היכן שהאירה ושלטה חמה דקדושה - "שמש הוי"ה"{{הערה|על פי תהלים פד יב וראה תניא שער היחוד והאמונה פרק ד.}} לכן אדרבה הדליקו מבעוד יום - שבעה שחמה זו האירה.{{הערה|1=ראה מאמר: [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31675&st=&pgnum=172 "ואתה ברחמיך הרבים" תרפ"ו] ששקיעת חמה דקליפה היא על יד חמה דקדושה, ורק לאחר מכן מדליקים להאיר את החושך (נראה כחיבור ב' הביאורים).}}{{הבהרה|מאמרים אחרים משמע שנרות חנוכה "פועלים" שקיעת חמה דלעו"ז, באוה"ת משמע כדלעיל.}} | |||
:ה) שקיעת החמה עניינה זמן הגלות שנקראת לילה וחושך (שעיקר הירידה והחיסרון הוא החיסרון בהארת אור שמש האצילות בספירת המלכות ועל ידה חסרון הגילוי בבי"ע והוא התחיל לאחרי חורבן [[בית המקדש]]){{הערה|1=סוף [[המשך]] "מצה זו תר"ם" ([http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16014&st=&pgnum=271 ספר המאמרים תר"מ עמוד רסב]).}}, וסיבת הגלות היא החושך הרוחני "מפני חטאנו גלינו מארצנו"{{הערה|נוסח [[תפילת מוסף]] של [[יום טוב]].}} היפך העניין של "נר מצווה ותורה אור" ונרות חנוכה בכוחם להאיר חשכת הגלות שהרי הנס עצמו נעשה בגלות יוון{{הערה|שם=זאת חנוכה לח}}{{הערה|1=באופן דומה מבואר שחמה קאי על הירידה של שמש הוי' שבחכמה שירדה ונטמאה (טמאו כל השמנים) ועסקו בעיקר ב[[חכמות חיצוניות]] ונצרכו להאיר חושך זה (המשך "[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16014&st=&pgnum=257 מצה זו" תר"ם פרק נט]).}}. | |||
:ביאורים נוספים ישנם המקשרים את זמן ההדלקה לדרגת הגילוי הנמשך על ידי הנרות, שמקור ההמשכה היא מ[[פנימיות עתיק]] שעתיד להתגלות ב[[ביאת המשיח]], שלכן מספר הנרות הוא שמונה (כדלהלן). | |||
:ו) לאחרי השקיעה מאירה ה[[לבנה]], ויש בזמן זה מעין ההתגלות שיהיה [[לעתיד לבוא]], כדברי היעוד: "וְהָיָה אוֹר הַלְּבָנָה כְּאוֹר הַחַמָּה"{{הערה|ישעיה ל, כו.}}. | |||
:ז) בעת הארת ה[[כוכב]]ים בלילה שהם למעלה מחמה ולבנה, ומקומם ברקיע השמיני כגלוי חנוכה שעניינה שמונה (וכהגילוי שמאיר ב[[חג הסוכות]] שצריך שיהיו הכוכבים נראות מתוך סכך הסוכה). | |||
* '''"עד דכליא רגלא דתרמודאי"'''{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/shas.aspx?mesechta=2&daf=21b&format=pdf מסכת שבת כא, ב]. פירושו של רבה ברבר חנה לסוף זמן ההדלקה.}} - מפרש רש"י: "שם אומה מלקטי עצים דקים ומתעכבין בשוק עד שהולכים בני השוק.." והפירוש הפנימי בזה שמלקטי עצים הכוונה ל"[[עץ הדעת]] - טוב ורע"{{הערה|1=אור התורה [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31648&st=&pgnum=220 בראשית חלק ה דף תתקמא, ב].}}. ותרמודאי הם המורדים במלכות שמים (תרמוד אותיות מורדת{{הערה|עמק המלך שער קריית ארבע תחילת פרק קיא (קח, א). ספר [[קהלות יעקב]] ערך תרמוד.}}) ולכן הם מתעכבים בשוק שהוא רשות הרבים - [[טורי דפרודא]]{{הערה|אור התורה שם, ספר המאמרים תר"ל שם ועוד.}} ושם גופא הם באופן שמהלכים בו ויוצאים ממנו{{הערה|שם=זאת חנוכה לח}}. | |||
:והפעולה בהם "שתכלה רגל מן השוק" היא בשני אופנים או כליון וביטול.{{הערה|אור התורה שם סוף סעיף ה וריש סעיף ח (תתקמב, א). ביאורי הזוהר להצמח צדק עמוד צט ועוד וראה מאמר "מצוותה" תשל"ח.}} או כליון ותשוקה שכל כך גדול כח הנרות לפעול בהם ביטול ובירור ועלייה{{הערה|שם=תרל}}{{הערה|שם=זאת חנוכה לח}}. | |||
* '''"מנהג אסור מלאכה"''' - בשעת שהנרות דולקות נוהגות הנשים איסור מלאכה. | |||
* '''"מוסיף והולך"''' - באשר תפקידם של הנרות להאיר את החושך אין להסתפק בהדלקה של יום קודם יש להגביר שוב ושוב את האור ולהוסיף רק בכך מובטח הניצחון על החושך.{{הערה|לקוטי שיחות חלק א עמוד 89 ואילך, [http://www.chabadlibrary.org/books/admur/tm/7/25/index.htm תורת מנחם חלק ז עמוד 227].}} | |||
* '''"שמונה נרות"''' בעוד בנרות המנורה היו רק שבעה נרות, וזאת בכדי להאיר את החושך, היות ולשם כך נדרש גילוי נעלה ביותר הנמשך מפנימיות עתיק, שלכן מרומז הוא במספר [[שמונה]] הרומז על המשכה אלוקית שלמעלה מהדרגות האלוקיים השייכים לעולם הרמוזים במספר [[שבע]], ודווקא בכח זה יש אשרות להאיר את החושך. | |||
*'''כל אחד מחוייב בהדלקה''' - למרות שנרות המנורה הם זכר למנורה בבית המקדש שהיה מדליק הכהן בלבד עבור כלל ישראל, המנהג הוא שלא מסתפקים בחנוכיה מרכזית אחת, אלא כל אחד ואחד מדליק לעצמו, כיון שהשמן רומז לפנימיות התורה, ובזה לא ניתן להסתפק באחד שלומד ומוציא ידי חובה את כולם, אלא צריך שכל אחד ילמד לעצמו ויאיר את נפשו{{הערה|מענה הרבי, נדפס במוסף 'נשי' לשבועון כפר חב"ד גליון 1887 עמוד 6.}}. | |||
==שייכותם ל== | |||
===תורה=== | |||
לנרות חנוכה שייכות מיוחדת ל[[תורה]], כמרומז בפסוק{{הערה|משלי ו, כג.}}:"כִּי נֵר מִצְוָה וְתוֹרָה אוֹר וְדֶרֶךְ חַיִּים תּוֹכְחוֹת מוּסָר". שנמשלה התורה לאש ולאור שזה עניינה של נר חנוכה. | |||
וכמה עניינים בזה{{הערה|שם=דרמ"צ}}{{הערה|שם=פה}}: | |||
*תורה בקו השמאל גבורה כך גם נר חנוכה משמאל הפתח. | |||
*תורה עניינה המשכה מלמעלה למטה, וכן גם נר חנוכה עניינה גילוי והמשכת אור מלמעלה למטה. | |||
*תורה נמשכת עד למקום החושך ממש, שלכן בניגוד למצוות שהם רק ב[[היתר|דברים המותרים]], התורה עוסקת בשקר ו[[איסור|בדברים האסורים]] ממש ומבררת אותם, להיותה המשכת אור מלמעלה למטה ממקור גבוה ביותר כן יורדת למטה יותר לברר. כמו כן נר חנוכה יורדת להאיר במקום החושך ברשות הרבים לברר בחוץ ב[[שלש קליפות הטמאות]]. | |||
*על ידי הידור במצוות נר חנוכה זוכים לתורה{{הערה|"הרגיל בנר הווין ליה בנים תלמידי חכמים"(שבת כג, ב וברש"י שם).}} וטעם הדבר הוא{{הערה|לקוטי שיחות חלק ה עמוד 225 הערה 23.}}, לפי שבנר חנוכה מעלה נוספת על ההמשכה של תורה, שהרי ההמשכה של תורה היא לא בדווקא במקום החושך, אלא "גם" במקום החושך, משאין כן נר חנוכה דווקא במקום החושך, וזה מורה על המשכה נעלית יותר{{הערה|1=המשך [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16014&st=&pgnum=261 "מצה זו" תר"ם סוף פרק ס].}}. | |||
====פנימיות התורה==== | |||
{{להשלים}} | |||
===מצוות לא תעשה=== | |||
[[מצוות לא תעשה]] ממשיכות אור נעלה מאוד לברר את שלש קליפות קליפות הטמאות{{הערה|תורה אור נב, ד. לקוטי תורה פקודי ו, ד. ועוד}}. ובזה נר חנוכה דומה למצוות אלו יותר משאר [[מצוות עשה]] שעניינה להאיר בחוץ. (ומעלה זו היא אפילו ביחס לשאר מצוות דרבנן שכולם עניינם דחיית הרע שהם גדרים וסייגים אלא שבנר חנוכה הוא בגדר המצווה עצמה) אלא שמאידך גיסא אופן הבירור של מצוות לא תעשה הוא על ידי דחייה, משאין כן אופן הבירור שעל ידי חנוכה הוא בדוגמת מצוות עשה שהוא על ידי הארה ובפרט זה הרי היא כתורה.{{הערה|שם=לקו"ש ה|לקוטי שיחות חלק ה עמוד 224 ואילך.}} | |||
===נרות המקדש=== | |||
בניגוד לנרות המקדש שהמשיכו [[אור פנימי]] ההמשכה שעל ידי נרות חנוכה ממשיכים [[אור מקיף]], ומטעם זה נרות המקדש הם שבעה כנגד [[שבעה רועים]] שה[[רועה]] עניינו המשכה פנימית ונרות חנוכה הם שמונה כנגד [[שמונה נסיכי אדם]] שההמשכה שעל ידם היא המשכת המיף כ[[מלך]] ששיכותו לעם הוא באופן מקיף. | |||
ומסיבה זו נרות המנורה אינם מאירים ב[[גלות]] היות וירידת הגלות איננה [[כלי]] לקבל באופן פנימי את האור, אמנם את האור של חנוכה להיותה אור מקיף שאינה מאירה בכלי, אינה בטילה ומאירה גם בזמן הגלות. | |||
ומצד זה יש גם חילוק במעלת ההמשכה, ההמשכה שעל ידי נר חנוכה אם כי היא מדרגה נעלית יותר, היא מ[[חיצוניות]] המדריגה. משאין כן ההמשכה שבנרות המנורה להיותה המשכה פנימית אף שהיא המשכה מדרגה נמוכה יותר, היא מפנימיות המדריגה.{{הערה|תורה אור לג, ג ואילך.}} | |||
===נרות שבת=== | |||
{{להשלים}} | |||
===חג הסוכות=== | |||
{{להשלים}} | |||
===מצוות מזוזה=== | |||
{{להשלים}} | |||
*כשם שמצוות חנוכה בפתח ומחוץ לבית, כך גם נר חנוכה בפתח ומחוץ לבית. (אלא שעניינה של מזוזה השמירה על פנים הבית, ונר חנוכה עניינו להאיר בחוץ) | |||
*מצוות מזוזה היא שורש ההמשכה שעל ידה נפעלת ההמשכה של נר חנוכה. | |||
===מצוות תפילין=== | |||
ב[[מצוות מן התורה]] עיקר המצווה שעניינה בירור הוא מצוות תפילין שהנחתה היא על היד שמאל שתפקידה לברר את קו השמאל, ועל הפסוק{{הערה|תבא כח, י.}} "וראו כל עמי הארץ כי שם ה' נקרא עליך ויראו ממך" אמרו חז"ל{{הערה|ברכות ו, א}}: "אלו תפילין שבראש" שעניינם להפיל אימה ופחד על [[ג' קליפות הטמאות]] והם השורש במצוות הורה למצווה זו של דברי סופרים לברר את החושך של ג' קליפות הטמאות. | |||
ולכן חג החנוכה הוא זמן המתאים למבצע תפילין.{{הערה|שם= לקו"ש ה}} | |||
==ראו גם== | |||
*[[חנוכיה]] | |||
==לקריאה נוספת== | |||
*מאיר ערד, '''סודו של נר החנוכה''', פנימיות גליון 91, כסלו תשע"ח | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
* '''מאמרי הרבי''': [http://chabadlibrary.org/books/admur/mlukat/2/19/index.htm ד"ה תנו רבנן מצות נר חנוכה תשל"ח] ● [http://chabadlibrary.org/books/admur/mlukat/2/20/index.htm ד"ה מצותה משתשקע תשל"ח] ● [http://chabadlibrary.org/books/admur/mlukat/2/16/index.htm ד"ה להבין ענין נרות חנוכה תשכ"ו] | * '''מאמרי הרבי''': [http://chabadlibrary.org/books/admur/mlukat/2/19/index.htm ד"ה תנו רבנן מצות נר חנוכה תשל"ח] ● [http://chabadlibrary.org/books/admur/mlukat/2/20/index.htm ד"ה מצותה משתשקע תשל"ח] ● [http://chabadlibrary.org/books/admur/mlukat/2/16/index.htm ד"ה להבין ענין נרות חנוכה תשכ"ו] | ||
* http://chabad.co.il/?template=article&topic=218&article=1818 סדר הדלקת נרות חנוכה והברכות] {{חב}} | * [http://chabad.co.il/?template=article&topic=218&article=1818 סדר הדלקת נרות חנוכה והברכות] {{חב"ד בישראל}} | ||
* הרב [[שלום בער וולפא]], [http://chabad.info/beis-medrash/%D7%91%D7%99%D7%90%D7%95%D7%A8-%D7%9E%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%A0%D7%95-%D7%91%D7%9E%D7%A7%D7%95%D7%9D-%D7%94%D7%94%D7%93%D7%9C%D7%A7%D7%94-%D7%A9%D7%9C-%D7%A0%D7%A8%D7%95%D7%AA-%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B/ ביאור מנהגנו במקום ההדלקה של נרות חנוכה] {{אינפו}} | * הרב [[שלום בער וולפא]], [http://chabad.info/beis-medrash/%D7%91%D7%99%D7%90%D7%95%D7%A8-%D7%9E%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%A0%D7%95-%D7%91%D7%9E%D7%A7%D7%95%D7%9D-%D7%94%D7%94%D7%93%D7%9C%D7%A7%D7%94-%D7%A9%D7%9C-%D7%A0%D7%A8%D7%95%D7%AA-%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B/ ביאור מנהגנו במקום ההדלקה של נרות חנוכה] {{אינפו}} | ||
* הרב [[יוסף שמחה גינזבורג]], [http://www.haoros.com/Archive/index.asp?kovetz=897&cat=9&haoro=3 הדלקת נר חנוכה במקומות ציבוריים בברכה] | * הרב [[יוסף שמחה גינזבורג]], [http://www.haoros.com/Archive/index.asp?kovetz=897&cat=9&haoro=3 הדלקת נר חנוכה במקומות ציבוריים בברכה] | ||
*הרב מאיר אשכנזי, '''[https://col.org.il/news/142814 ביאור מנהג חב"ד בהדלקת נרות חנוכה • האזינו]''' {{COL}} | |||
;וידאו | ;וידאו | ||
* '''[http:// | * '''[http://old2.ih.chabad.info/newvideo/video.php?id=4343 הדלקת נר ראשון של חנוכה אצל הרבי - תשנ"ב]''' {{וידפו}} | ||
* הרב [[זלמן נוטיק]], [http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=85355 על ההבדלים בין מנורת המקדש לחנוכיה ● וידאו] {{אינפו}} | * הרב [[זלמן נוטיק]], [http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=85355 על ההבדלים בין מנורת המקדש לחנוכיה ● וידאו] {{אינפו}} | ||
;הלכה | |||
*'''[https://drive.google.com/file/d/15z_EBcOHHdbjyhqDMCxyNmUS7NnpHOOi/view חיוב הדלקת נרות חנוכה בזמנה]''', קובץ 'פלפולא דאורייתא' תומכי תמימים קרית גת י"א ניסן תשפ"ד (גליון ד') עמוד 378 | |||
{{חנוכה}} | |||
{{הלכה}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:חנוכה]] | [[קטגוריה:חנוכה]] |
עריכות