אין תקציר עריכה
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
מחנה הנסתרים היוה את ההקדמה לתנועת החסידות שנוסדה ע"י ה[[בעל שם טוב]]. | מחנה הנסתרים היוה את ההקדמה לתנועת החסידות שנוסדה ע"י ה[[בעל שם טוב]]. | ||
שורשיו של מחנה הנסתרים מגיע מארצות ספרד ופורטוגל בהם לימוד הקבלה היה מצוי בין תלמידי-חכמים, משא"כ בארצות אשכנז בעת ההיא. | שורשיו של מחנה הנסתרים מגיע מארצות ספרד ופורטוגל בהם לימוד הקבלה היה מצוי בין תלמידי-חכמים, משא"כ בארצות אשכנז בעת ההיא. | ||
כשבאו גולי ספרד ופורטוגל לארצות אירופה האשכנזיות, הם הביאו עמם את לימוד הקבלה, והפיצו אותו במידת-האפשר. | כשבאו גולי ספרד ופורטוגל לארצות אירופה האשכנזיות, הם הביאו עמם את לימוד הקבלה, והפיצו אותו במידת-האפשר. | ||
היו לזה מתנגדים, אף בקרב לומדי התורה. | היו לזה מתנגדים, אף בקרב לומדי התורה. | ||
לרבי יוזפא מגולי ספרד היה בן בשם רבי אליהו, שהיה מגדולי מקובלי דורו. | לרבי יוזפא מגולי ספרד היה בן בשם רבי אליהו, שהיה מגדולי מקובלי דורו. | ||
בשנת ה' אלפים ש"נ (שנת 1590 למניינם) התישב רבי אליהו בעיר וורמייזא. | בשנת ה' אלפים ש"נ (שנת 1590 למניינם) התישב רבי אליהו בעיר וורמייזא. | ||
אל רבי אליהו הגיעו מדוכאי מחלות, חשוכי בנים וכד' והוא הושיעם בתפילתו בכוונה, וכך נודע באיזור כ"הבעל שם מוורמייזא". | אל רבי אליהו הגיעו מדוכאי מחלות, חשוכי בנים וכד' והוא הושיעם בתפילתו בכוונה, וכך נודע באיזור כ"הבעל שם מוורמייזא". | ||
כמה שנים לאחר התיישבותו בעיר זו, ייסד הבעל-שם מוורמייזא את "מחנה הצדיקים הנסתרים". | כמה שנים לאחר התיישבותו בעיר זו, ייסד הבעל-שם מוורמייזא את "מחנה הצדיקים הנסתרים". | ||
קבוצת תלמידים שגלו ממקום למקום ללא שיגלו לציבור את דרגתם הרוחנית, ועבודתם היתה להפיץ את לימוד הקבלה בקהילות היהודיות השונות. | קבוצת תלמידים שגלו ממקום למקום ללא שיגלו לציבור את דרגתם הרוחנית, ועבודתם היתה להפיץ את לימוד הקבלה בקהילות היהודיות השונות. | ||
הם סבלו גם רדיפות מהמתנגדים, אולם כעבור כמאה שנים התפשט לימוד הקבלה במידה לא מבוטלת. | הם סבלו גם רדיפות מהמתנגדים, אולם כעבור כמאה שנים התפשט לימוד הקבלה במידה לא מבוטלת. | ||
לאחר הסתלקותו של רבי אליהו בעל שם, התמנה ליורשו וממלא מקומו רבי יואל בעל שם. | לאחר הסתלקותו של רבי אליהו בעל שם, התמנה ליורשו וממלא מקומו רבי יואל בעל שם. | ||
בשנות נשיאותו האחרונות של רבי יואל בעל שם (וכן אצל תלמידו רבי אדם בעל שם) באה דרך חדשה בעבודת הנסתרים - קירוב פשוטי העם דרך סיפורי התורה והאגדה. | בשנות נשיאותו האחרונות של רבי יואל בעל שם (וכן אצל תלמידו רבי אדם בעל שם) באה דרך חדשה בעבודת הנסתרים - קירוב פשוטי העם דרך סיפורי התורה והאגדה. | ||
אז - וכך היה עד תחילת ה[[חסידות הכללית]] - היתה חלוקת מעמדות מאוד ברורה בעולם היהודי. הלמדנים וגדולי התורה לא התערבבו כלל וכלל עם פשוטי העם, ואף לא התפללו עמם באותם בתי-כנסת. | אז - וכך היה עד תחילת ה[[חסידות הכללית]] - היתה חלוקת מעמדות מאוד ברורה בעולם היהודי. הלמדנים וגדולי התורה לא התערבבו כלל וכלל עם פשוטי העם, ואף לא התפללו עמם באותם בתי-כנסת. | ||
הנהגה זו, של קירוב יהודים פשוטים ע"י תלמידי-חכמים היתה דבר חדש מאוד, והחייתה ממש לב נדכאים, שלא היה להם איך וממי לשמוע מילה של תורה. | הנהגה זו, של קירוב יהודים פשוטים ע"י תלמידי-חכמים היתה דבר חדש מאוד, והחייתה ממש לב נדכאים, שלא היה להם איך וממי לשמוע מילה של תורה. | ||
בשנת ה'תע"ו (1716) הצטרף ל[[מחנה הנסתרים]] בחור כבן 18, ישראל שמו. הוא נודע לאחר-מכן כרבי ישראל [[בעל שם טוב]]. | בשנת ה'תע"ו (1716) הצטרף ל[[מחנה הנסתרים]] בחור כבן 18, ישראל שמו. הוא נודע לאחר-מכן כרבי ישראל [[בעל שם טוב]]. | ||
[[קטגוריה: חסידות הכללית]] | [[קטגוריה: חסידות הכללית]] | ||
[[קטגוריה: ימי חב"ד]] | [[קטגוריה: ימי חב"ד]] |