זמירות שבת: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 24: | שורה 24: | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*הרב [[יוסף קרסיק]], '''[[השבת בקבלה ובחסידות]]''', בהוצאת [[נחלי דב"ש]] ו[[אש"ל כפר חב"ד]], חלק ב' עמ' 475 ואילך, וש"נ. | *הרב [[יוסף קרסיק]], '''[[השבת בקבלה ובחסידות]]''', בהוצאת [[נחלי דב"ש]] ו[[אש"ל כפר חב"ד]], חלק ב' עמ' 475 ואילך, וש"נ. | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:שבת]] [[קטגוריה:מנהגי חב"ד]] | |||
[[קטגוריה:שבת]] [[קטגוריה:מנהגי חב"ד]] |
גרסה מ־22:09, 16 ביוני 2010
שבת | ||
---|---|---|
קבלת שבת | ערב שבת · הכנה לשבת · בגדי שבת · נרות שבת · תוספת שבת · קבלת שבת · לכה דודי · קידוש · תפילות השבת | |
תפילות השבת | ערבית · שחרית · תפילת מוסף · מנחה | |
חלקי השבת | ליל ויום שבת · סעודה שלישית · רעווא דרעווין | |
בחינות שונות | חקל תפוחין קדישין · עתיקא קדישא · זעיר אנפין | |
מוצאי שבת | מוצאי שבת · הבדלה · ויתן לך · מלוה מלכה | |
פרטים נוספים | נשמה יתירה · סעודת שבת · שינה בשבת תענוג · שבת מברכים | |
זמירות שבת | שלום עליכם · אסדר לסעודתא · אסדר לסעודתא (מיוחס לבעל שם טוב) · לכה דודי · בני היכלא · אזמר בשבחין · ניגון דבקות שבת (אדמו"ר הזקן) · מנוחה ושמחה · ידיד נפש · מזמור לדוד ·לכה דודי מלמז' · אתקינו סעודתא · יצוה צור חסדו · יתגדל · א-ל אדון · ישמחו במלכותך | |
ניגונים למוצאי שבת: | אתקינו סעודתא · המבדיל · במוצאי יום מנוחה · אמר השם ליעקב (יענקל יענקל) · אמר השם ליעקב · אמר השם ליעקב יא טאטע יא | |
ספרים בנושא | מי טל · ביאור הלכות שבת · שבת כהלכה · הלכות שבת על דיני מוקצה ובורר |
זמירות שבת הם פיוטים שונים, שנתחברו על-ידי גדולי ישראל במשך הדורות[1], לכבוד שבת. נוהגים[2] לשיר אותם בשולחן שבת. בחב"ד נוהגים לשיר רק שלושה זמירות, שחוברו על-ידי האריז"ל, אותם הכניס אדמו"ר הזקן בסידורו (ראה להלן) - אזמר בשבחין בליל שבת, אסדר לסעודתא (בניגון שלימד הרבי שליט"א) ביום השבת ובני היכלא בסעודה שלישית - רעווא דרעווין.
מקור המנהג
רבי יהודה החסיד כתב[3]: "שיש לו [לאדם מישראל] בשבת... לרנן שבחו של מקום, שנאמר (תהילים צב): 'מזמור שיר ליום השבת, טוב להודות לה' ולזמר לשמך עליון'". כמאמר חז"ל[4]: "[כ]שישראל אוכלין ושותין, מתחילין בדברי תורה ובדברי תשבחות". כך גם מופיע בזוהר[5], שבשולחן שבת צריכים לעורר שירה וזמרה.
הזמירות
זמירות רבות נתקבלו בעם ישראל במשך הדורות, שחוברו על-ידי גדולי ישראל, בלשון הקודש וכן בארמית. הותאמו להם לחנים שונים. כיום בכל חוג, ישיבה או חסידות נוהגים לשיר כמה מן הזמירות הללו. הזמירות העיקריות: "דרור יקרא", "יום זה מכובד", "ברוך ה' יום יום" ועוד.
מעלת הזמירות
עונג שבת נעשה במיוחד על-ידי זה שכל המשפחה אוכלת סעודת שבת ביחד ליד אותו שולחן, ועונים אמן על הברכות, איש לרעהו, וכן מנגנים יחד ניגוני שבת, ומסייעים זה לזה בניגון, כדי שהנגינה תהיה נעימה יותר ומתוקה יותר[6].
מנהג חב"ד
אדמו"ר הרש"ב אמר[7] ש"אמר רבינו הגדול זצוקללה"ה שמה שלא העמיד בהסדור זמירות הוא שחשב שישירו בתוך הסעודה ושיר למעלה מזמרה . . שידברו חסידות בתוך הסעודה".
אבל, את הזמירות שכן הכניס, מאת האריז"ל. - אזמר בשבחין, אסדר לסעודתא ובני היכלא - נוהגים אנו לומר[8].
הניגונים שחוברו עליהם: הניגון על בני היכלא, הוא הניגון אותו הי' מנגן אדמו"ר הזקן. הניגון על אזמר בשבחין הוא מר' הלל מפאריטש, ועל אסדר לסעודתא ישנם שני ניגונים: א) הוא מארש פולני. ב) אותו לימד הרבי בשמחת תורה תשט"ז.
בנוסף לכך נוהגים חסידים לנגן בשולחן שבת גם ניגוני חב"ד אחרים, ללא מילים, בעיקר ניגוני דביקות וניגוני שמחה[9]
לקריאה נוספת
- הרב יוסף קרסיק, השבת בקבלה ובחסידות, בהוצאת נחלי דב"ש ואש"ל כפר חב"ד, חלק ב' עמ' 475 ואילך, וש"נ.
הערות שוליים
- ↑ בעיקר על-ידי ר' ישראל נאג'רה, דונש בן לברט ויניי.
- ↑ ספר המנהגים חב"ד עמ' 29
- ↑ ספר חסידים סי' רעא, תט
- ↑ מסכת מגילה יב, ב
- ↑ זוהר ח"ג דף ערב,ב
- ↑ מדברי הרבי, התוועדויות תשנ"ב (וועד הנחות בלה"ק) ח"א עמ' 45
- ↑ סידור (עם דא"ח) שכא, א. סידור תו"א (קה"ת תשמ"ז) רמה, א.
- ↑ תורת מנחם חלק י"ז עמ' 96
- ↑ ראה שיחת השבוע, פרשת חוקת ה'פרצת.