זכרון יעקב: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 20: | שורה 20: | ||
המסיבות החסידיות | המסיבות החסידיות | ||
בזכרון יעקב יש שכונות רבות של תושבים אמידים ומבוססים. עם חלקם מהם נוצר קשר באמצעות [[מבצע מזוזה]], או הכנת הילדים לקראת בר המצוה. | בזכרון יעקב יש שכונות רבות של תושבים אמידים ומבוססים. עם חלקם מהם נוצר קשר באמצעות [[מבצע מזוזה]], או הכנת הילדים לקראת בר המצוה. | ||
פעם היה גם גן ילדים שנפתח למרות מניעות ועיכובים. עשרות ילדים בודדים למדו בו ומתחנכים בחינוך חסידי בזכותה של הגננת הגב’ חנה ווילשנסקי מחיפה. לא רק מזכרון יעקב, אלא גם מיישובי הסביבה מגיעים ילדים ללמוד בגן. | |||
בשנת [[תשס"ט]] בנה מר עודד תורג"מן [[בית כנסת חב"ד]] כדוגמת וצורת [[770]]. | בשנת [[תשס"ט]] בנה מר עודד תורג"מן [[בית כנסת חב"ד]] כדוגמת וצורת [[770]]. | ||
[[קטגוריה:קהילות חב"ד בארץ הקודש]] | [[קטגוריה:קהילות חב"ד בארץ הקודש]] |
גרסה מ־09:39, 11 ביוני 2010
![](/images/thumb/d/db/%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%99%D7%9E%D7%9F.jpg/250px-%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%99%D7%9E%D7%9F.jpg)
המושבה זכרון יעקב מונה לערך חמש-עשרה אלף תושבים, וממוקמת על הר גבוה המשקיף מגובה 120 מ’ מעל פני הים התיכון, בואכה כביש החוף חיפה-ת”א. המשובה נבתנה בעקבות ביקור באמצע חורף תרמ"ב של קבוצת חלוצים יוצאי רומניה. קשיים כלכליים ומחלות גרמו לחלק מהם לעזוב את המקום, וסכנת כליון איימה על היישוב החדש. הברון אדמונד דה רוטשילד לקח את המושבה תחת חסותו, והחל בתכנון הישוב והחלקאות במושבה. הוא הביא מהנדס כדי לקבוע את תכנית היישוב, ולאחר דיונים רבים הפך הגפן לענף החקלאי המרכזי במקום הפלחה.
למרות ההתפתחות המרשימה במשך השנים, מצליחה המושבה לשמור על צביון של יישוב כפרי, וכיום יש בה אוכלוסיה מעורבת, ברובה מבוססת מבחינה כלכלית וחברתית.
הנוכחות החב”דית בזכרון יעקב החלה עוד בימיו של השליח הרב יוסף יצחק כ"ץ, שפעל רבות במקום. בשנת תשנ"ז הגיע לעיר יוסף יצחק פריימן - בנו של הרב מאיר פריימן ורעייתו הגב' רות.
ימי בראשית
כבר למחרת בואם של הזוג פריימן ליישוב פתחו בני הזוג במבצע של"ה. בחודש אלול ביקר יוסף יצחק פריימן בגני הילדים, שם תקע בשופר והסביר לילדים על חודש אלול והימים הנוראים. לקראת סוכות בנה סוכה מרכזית במרכז היישוב, והפעילות המשיכה להיות מינורית ושגרתית כיאה לבית חב”ד מתחיל. ואז משמיים הגיעו הקפות שניות שנערכו ברוב עם, והם היוו קפיצת מדריגה בפעילותו של בית חב”ד.
היה זה בעיצומו של חול המועד סוכות, כאשר המועצה הדתית פירסמה מודעות על ביטול ההקפות השניות המרכזיות המסורתיות, בשל גשמים צפויים. יוסף יצחק פריימן קפץ על המציאה שנפלה לידיו בהיסח הדעת כמוצא שלל רב, והחליט שהוא יערוך הקפות שניות במרכז המושבה, כפי שנעשה מידי שנה. מאות רבות של תושבים הגיעו להקפות שניות מטעם בית חב”ד - והרב פריימן יכול היה לרשום הצלחה רבה לאירוע הפומבי הראשון של בית חב”ד, שהתקיים בהשתתפות רבני המושבה, אישי ציבור ונכבדים. זו היתה ההזדמנות הראשונה של תושבי זכרון יעקב להכיר את בית חב”ד החדש והעומד בראשו. יו”ר המועצה הדתית הודיע לו במפתיע כי הוא מכסה את כל ההוצאות.
יש שטוענים שהשליח הקודם עשה פעילות יוצאת מן הכלל והשליח הנוחחי{יוסף יצחק פריימן} הוא בכלל עסקן אשר מחפש כסף ולא אכפת לו שאין פעילות בעירו תושבי אנ"ש המקומיים טוענים כי בכוונתם להביא שליח חדש למקום אשר יעשה פעילויות ענפות בעיר לשם שמיים
התפתחות הבית חב"ד
![](/images/thumb/3/33/%D7%96%D7%9B%D7%A8%D7%95%D7%9F_%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91.jpg/250px-%D7%96%D7%9B%D7%A8%D7%95%D7%9F_%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91.jpg)
בהמשך החל למסור הרב פריימן שיעורים פרטיים בחסידות בפני תושבים חרדיים שמעוניינים ללמוד חסידות. נציג הליטאים בעירייה דאג שלא יצטרכו לשלם ארנונה עבור המבנה של בית חב”ד וגן הילדים. המסיבות החסידיות
בזכרון יעקב יש שכונות רבות של תושבים אמידים ומבוססים. עם חלקם מהם נוצר קשר באמצעות מבצע מזוזה, או הכנת הילדים לקראת בר המצוה.
פעם היה גם גן ילדים שנפתח למרות מניעות ועיכובים. עשרות ילדים בודדים למדו בו ומתחנכים בחינוך חסידי בזכותה של הגננת הגב’ חנה ווילשנסקי מחיפה. לא רק מזכרון יעקב, אלא גם מיישובי הסביבה מגיעים ילדים ללמוד בגן.
בשנת תשס"ט בנה מר עודד תורג"מן בית כנסת חב"ד כדוגמת וצורת 770.