31,099
עריכות
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 13: | שורה 13: | ||
גם לאחר מתן תורה, כאשר משה רבינו החל ללמד את העם תורה, הוא לימד תחילה את אהרון, לאחר מכן נכנסו בני אהרון ומשה חזר על הדברים, ולאחר מכן נכנסו הזקנים, ומשה רבינו חזר בשלישית, ורק אחרי זה נכנסו כל העם{{הערה|[[מסכת ערובין]], דף נ"ד, ב'.}}. | גם לאחר מתן תורה, כאשר משה רבינו החל ללמד את העם תורה, הוא לימד תחילה את אהרון, לאחר מכן נכנסו בני אהרון ומשה חזר על הדברים, ולאחר מכן נכנסו הזקנים, ומשה רבינו חזר בשלישית, ורק אחרי זה נכנסו כל העם{{הערה|[[מסכת ערובין]], דף נ"ד, ב'.}}. | ||
כיון שהזקנים לא נהגו ביראה מספקת בהר סיני, כמו שכתוב "ויחזו את האלוקים ויאכלו וישתו", הקב"ה רצה להעניש אותם, אך כיון שלא רצה שיהיה אבלות במתן תורה, נענשו רק מאוחר יותר, באש התבערה{{הערה|שמות כד. וברש"י על במדבר יא, טז.}}{{הערה|וב[[ילקוט שמעוני]] [[פרשת בהעלותך]] רמז תשלו הביאו חז"ל טעם נוסף, | כיון שהזקנים לא נהגו ביראה מספקת בהר סיני, כמו שכתוב "ויחזו את האלוקים ויאכלו וישתו", הקב"ה רצה להעניש אותם, אך כיון שלא רצה שיהיה אבלות במתן תורה, נענשו רק מאוחר יותר, באש התבערה{{הערה|שמות כד. וברש"י על במדבר יא, טז.}}{{הערה|וב[[ילקוט שמעוני]] [[פרשת בהעלותך]] רמז תשלו הביאו חז"ל טעם נוסף, שכאשר ניסו להניא את בני ישראל מלעשות את ה[[חטא העגל|עגל]], עמדו עליהם והרגום (ובשל כך אהרון התיירא מלעכב אותם ורק הצליח לדחות אותם ליום המחרת כשהוא נותן להם להבין כביכול יסייע להם).}}. | ||
===הזקנים שנסמכו על ידי משה=== | ===הזקנים שנסמכו על ידי משה=== | ||
שורה 40: | שורה 40: | ||
==בתורת החסידות== | ==בתורת החסידות== | ||
הרמב"ן כותב כי שבעים הזקנים הם כנגד שבעים המלאכים הסובבים את כסא כבודו של הקב"ה{{הערה|"כי ראוי במספר השלם הזה שישרה כבוד השכינה עליהם, כאשר היא במחנה עליון .. להשרות עליהם שכינה בארץ, כאשר היא שכינה בשמים".}}. | |||
המדרש מבאר שאברהם אבינו זכה לכמה ענינים במספר שבעים בזכות ברית המילה: | המדרש מבאר שאברהם אבינו זכה לכמה ענינים במספר שבעים בזכות ברית המילה: | ||
*שבעים נפש שירדו למצרים | *שבעים נפש שירדו למצרים | ||
שורה 58: | שורה 60: | ||
כל דבר בעולם כלול מ[[עולם שנה נפש]] וכמו שיש בחינת עתיק יומין בזקנים שהם בחינת נפש, על דרך זה יש גם בחינת שבעים ועתיק יומין ב[[זמן]] שבמשך ימות השנה, יש שבעים שבתות וימים טובים האסורים במלאכה{{הערה|52 שבתות, שבעה ימי הפסח, שמונה ימי חג הסוכות, ראש השנה יום הכיפורים ושבועות.}}, שבהם מאיר הארת עתיק יומין שהוא בחינת שבעים ב'זמן', והגילוי של שני הבחינות האלו קשור זה בזה, ולכן כל עוד שהסנהדרין היתה קיימת היה שייך בחינת עונג ושמחה שקשור עם התגלות עתיק יומין, אך משחרב בית המקדש ובטלה הסנהדרין אין גילוי בחינת עתיק גם בשבתות וימים טובים, ורק לעתיד לבוא נאמר "אז תשמח בתולה במחול ובוחורים וזקנים יחדיו", כי לעתיד לבוא אפילו ב[[נערים]] יאיר מעין ההארה שבזקנים ולכן תהיה שייכת השמחה אצל כולם{{הערה|אור התורה שם עמוד שצא.}}. | כל דבר בעולם כלול מ[[עולם שנה נפש]] וכמו שיש בחינת עתיק יומין בזקנים שהם בחינת נפש, על דרך זה יש גם בחינת שבעים ועתיק יומין ב[[זמן]] שבמשך ימות השנה, יש שבעים שבתות וימים טובים האסורים במלאכה{{הערה|52 שבתות, שבעה ימי הפסח, שמונה ימי חג הסוכות, ראש השנה יום הכיפורים ושבועות.}}, שבהם מאיר הארת עתיק יומין שהוא בחינת שבעים ב'זמן', והגילוי של שני הבחינות האלו קשור זה בזה, ולכן כל עוד שהסנהדרין היתה קיימת היה שייך בחינת עונג ושמחה שקשור עם התגלות עתיק יומין, אך משחרב בית המקדש ובטלה הסנהדרין אין גילוי בחינת עתיק גם בשבתות וימים טובים, ורק לעתיד לבוא נאמר "אז תשמח בתולה במחול ובוחורים וזקנים יחדיו", כי לעתיד לבוא אפילו ב[[נערים]] יאיר מעין ההארה שבזקנים ולכן תהיה שייכת השמחה אצל כולם{{הערה|אור התורה שם עמוד שצא.}}. | ||
רבי [[לוי יצחק שניארסון (אב אדמו"ר שליט"א)|לוי יצחק שניארסון]] מבאר שכדי להכריע בין הזקנים, צריך לכל הפחות רוב, כשהמספר המינימלי הוא 36, שהוא כנגד '''י"ב''' השבטים כפי שכל אחד מהם הוא בן ל'''שלושת''' האבות אברהם יצחק ויעקב{{הערה|22 'לקוטי לוי יצחק – אגרות קודש', עמ' תטו ואילך. ושם האריך בפרטים נוספים במעלת מספר זה.}}. | |||
== ראו גם== | == ראו גם== | ||
*[[גיל הזקנה]] | *[[גיל הזקנה]] | ||
*[[אלדד ומידד]] | |||
*[[שבעים שרים]] | |||
*[[שבעים]] | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== |
עריכות