שלום ציקוושווילי: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (להתראות העביר את הדף שלום ציקשווילי לשם שלום ציקוושווילי) |
|||
שורה 3: | שורה 3: | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
[[קובץ:שלום ציקשווילי אצל הרבי.jpg|ממוזער|הרב ציקוושווילי עובר לפני הרבי ב[[חלוקת לעקאח]]]] | |||
נולד בלילה השני של חג ראשון של פסח, ליל [[ט"ז ניסן]] [[תרצ"ג]] (1933) בעיר כותאיס שב[[גרוזיה]] לאביו ר' שמשון ואמו מרת חנה ציקשווילי. | נולד בלילה השני של חג ראשון של פסח, ליל [[ט"ז ניסן]] [[תרצ"ג]] (1933) בעיר כותאיס שב[[גרוזיה]] לאביו ר' שמשון ואמו מרת חנה ציקשווילי. | ||
גרסה מ־01:06, 6 בדצמבר 2023
![](/images/a/a5/%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%9D_%D7%A6%D7%99%D7%A7%D7%A9%D7%95%D7%95%D7%99%D7%9C%D7%99.jpg)
חכם שלום ציקוושוילי (ט"ז ניסן תרצ"ג-ט' תשרי תשפ"א) היה שליח נודד שפעל בקרב הקהילה הגיאורגית ברחבי הארץ, מייסד ההתוועדות השנתית לחכמי העדה לכבוד י"ט כסלו, ותלמידו הקרוב ויד ימינו של חכם יעקב דבראשווילי.
תולדות חיים
![](/images/thumb/3/3c/%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%9D_%D7%A6%D7%99%D7%A7%D7%A9%D7%95%D7%95%D7%99%D7%9C%D7%99_%D7%90%D7%A6%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99.jpg/300px-%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%9D_%D7%A6%D7%99%D7%A7%D7%A9%D7%95%D7%95%D7%99%D7%9C%D7%99_%D7%90%D7%A6%D7%9C_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99.jpg)
נולד בלילה השני של חג ראשון של פסח, ליל ט"ז ניסן תרצ"ג (1933) בעיר כותאיס שבגרוזיה לאביו ר' שמשון ואמו מרת חנה ציקשווילי.
כילד, למד בתלמודי התורה שפעלו בבתי הכנסת או בבתים פרטיים על ידי תלמידים חכמים בני העדה הגיאורגית, ובהיותו בגין 9 פרצה מלחמת העולם השניה ושנות הילדות עברו על בני הקהילה תוך מאמץ הישרדותי קיומי. כבר כילד בלט בהתמדתו בלימוד וקיבל רבות ממוריו, אך בפרט דבק ברבו המובהק רבי חכם יעקב דבראשווילי, ובאמצעותו התקרב לחסידות חב"ד והתקשר לאדמו"ר הריי"צ.
בשנת תשי"ג התחתן עם רעייתו מרת מרים למשפחת יעקבשווילי.
לפרנסתו, עסק כחייט מומחה, ולצד זאת שימש כיד ימינו של רבו רבי חכם יעקב דבראשווילי וסייע לו בכל פעולותיו, ושימש כבעל קורא ושליח ציבור בבית הכנסת המקומי.
עם הגעתו של הרב רפאל חודידייטוב לכותאיס בשנת תשכ"ט, פקד עליו חכם דברשווילי להקים מוסד שיכשיר את מנהיגי הקהילה היהודית בדור הבא, והוא עסק בכך במסירות נפש בפעילות שנמשכה למעלה משנה.
בעקבות עלייתו של חכם דברשווילי בשנת תשל"א לארץ הקודש, הגיש גם הוא בקשת עליה במשרדי הק.ג.ב, ולקראת חודש אייר תשל"ב עלה לארץ הקודש והתגורר במשך כשנתיים בשכונת עתיקות ד' באשקלון ולאחר מכן עבר להתגורר בשכונת סנהדריה המורחבת בירושלים.
בשנת תשל"ו נסע לרבי לראשונה, וזכה להיכנס ליחידות לבקש על משפחתו ולקבל הוראה והדרכה בנוגע להסתדרותו הגשמית.
לאחר חזרתו, החל מסורת של עריכת התוועדויות לעולי גרוזיא בביתו שמשכו אליהם תלמידי חכמים רבים מבני העדה, ובמשך למעלה מארבעים שנה התקבצו בביתו פני העדה וכותל המזרח של יהדות גרוזיה בארץ הקודש.
במצוות הרבי, שימש כשליח נודד בקהילות רבות של עולי גרוזיה בשבתות ויומי דפגרא, וביקר בעיירות רבות בהם: באר שבע, צור שלום, נצרת עילית, ועוד.
סייע רבות למורו ורבו רבי חכם יעקב בבית הכנסת 'קול יעקב' בשכונת רוממה בירושלים, ושימש כגבאי צדקה ראשי בירושלים עבור הכולל לעולי גרוזיה בעיר לוד.
בהתאם להוראת הרבי, משנת התשמ"ה התפרנס מיגיע כפיו ממקצוע החייטות, קנה חנות ברחוב מאה שערים ותפר בגדים ללבושי החסידים כגון קאפטאנים ושאר מלבושים חסידיים והיה נקרא 'חייט שלום', וניצל את המגע האנושי עם הלקוחות להפצת רעיונות תורת החסידות והוראות הרבי.
עזר רבות לבנו הרב רפאל ציקוושווילי ברבנות שקיבל על עצמו כרב ומורה צדק לבני העדה הגיאורגית בירושלים.
בשנת תשמ"ט ביקר אצל הרבי יחד עם בנו הרב רפאל ומשפחתו ובמוצאי שמחת תורה קיבל בקבוק משקה לחלק בהתוועדות י"ט כסלו, שמאז המשיך לערוך ביתר שאת.
נפטר בערב היום הקדוש ט' תשרי תשפ"א (2021) בכניסת היום הק' בזמן תפילת כל נדרי השיב את נשמתו לבוראה בגיל 88.
משפחתו
- בנו, ר' בנימין ציקשווילי
- בנו, ר' משה חיים ציקשווילי
- בנו, הרב רפאל ציקשווילי - מרבני הקהילה הגיאורגית, ירושלים